I ZALAI BELA ES A TISZTA LET METAFIZIKAJA Barry Smith 1. ELETRAJZI BEVEZETES Zalai Bela 18B2-ben szUletett Debrecenben, es 1915-ben halt meg egy Omszk melletti hadifogolytaborban. Kolozsvarott tanult matematikat es fizikat s . ' ezzel parhuzamosan filoz6fiat is hallgatott. Budapesten tanitvanya volt Alexander Bernatnak, a jelentos magyar neokantianus filoz6fusnak, aki viszont korabban, egyebek kozott, Becsben, Robert Zil1lllermann-nal, a nagy osztrak gondo1kod6nal is tanult •. Zalai 1902 es 1905 kozott rovid ideig Parizsban es Lipcseben. idozott.TObbek kozott Wundtot hallgatta, es az akkoriban Nemetorszagban meg uralkod6 neokantianus filoz6fia hatasa ala kerUlt. Gondolkodasanak fejlodese szempontjab61 mindamellett sokkalta fontosabb volt az a hatas, mely at Edmund Husserl, Alexius Meinong es az osztrak alak-elmeleti filoz6fUsok, mint pl. Karl BUhler,. fel61 erte. F6 mlivet, az Allgemeine Theorie der Systemet1 1910 es 1915 kozott irta. Ennek harom kezirata ismeretes, melyek kozUl az egyiket Lukacs Gyorgy latta el szamos, kezzel irt megjegyzessel, az a Lukacs, aki egyszer odaig ment, hogy azt allitsa: ''ebben az 1918 elotti id6ben 6 volt az egyetlen eredeti magyar gondolkod6". 2 Hogy pontosan mi lehetett Zalai befolyasa Lukacs gondolkodasara, annak meghatarozasara nem merek vallalkozni. Vilagos azonban, hogy Zalai eszmei, kUlOnosen pedig "egy osszehasonlit6 metafizikara" vonatkoz6 gondolatai nem elhanyagolhat6 hatast gyakoroltak egy masik magyar gon- ~E~so kiadãa: ~- -~acs6 /szerk./, MTAFiloz6fiai Intezet, Bp. 1982. /Az idezetek utan zaroJelben szereplo*els6 szam ennek a kiadasnak az oldals~amaira utal; a masodik .szam A rendszerek altalanos elmelete magyar kiadas~ñk (Gõd~lat, Bp. 1984, szerk. es ford. Berenyi Gabor) oldalszamait je1011. Az idezeteket Berenyi Gabor e forditasa szerint kozoljUk. A ford./ 2Irodalmi Muzeum, L Emlekezesek, Budapest 1969, 34. o. 584 dolkod6ra: Mannheim Karolyra. Mannheim Strukturanalyse der Erkenntnistheoriejaban az else resz cime, "A filoz6fiai rendszerezes logikajar61", kifejezetten Zalair~ emlekezteto fordulat. Nemcsak Lukacs es Mannheim alltak Zalai hatasa alatt. Nagyra becsUltek ot pl. Hauser, Szilasi, Revesz is, ugyhogy jelentoseget a szazad magyar filoz6fiaja szempontjab61 nem szabad alabecsUlnUnk. Zalai azonban mindenekelott azert tarthat szamot az erdeklodesre, mivel Meinong es a korai Husserl reã lisztikus osztrak filoz6fiaja es a Magyarorszagon tulsulyban levo nemet (idealisztikus, kantianus) filoz6fia kozotti kozvetitokent lepett fol. Filoz6fiaja, mint majd vazlatosan bemutatjuk, voltakeppen. Meinong es Husserl eszmeinek alkalmazasa olyan problemakra, melyek a nemet idealizmus hagyomanyrendszereben vetodtek fol. 2. ZALAI METAFIZIKAJA A tovabbiakban arra fogok szoritkozni, hogy Zalai metafizikajanak bizonyos vonatkozasait interpretaljam, ugy, ahogyan azoka mar emlitett Allgemeine Theorie der Systemeben megfogalmaz6dtak. Magan a rendszer fogalman, illetoleg a rendszerszeru egesz fogalman kezdem, olyan fogalmon tehat, mely mint Zalai megallapitotta - "a gyakorlati elet kUzdelmeibol" ered: "Egeszekrol csak egeszek reven tudunk szamot adni, reszekbol ennek a gyakorlati eletanyagnak a koreben csakreszek ad6dnak.'' /S. 16., 317. o./ A gyakorlati eletben - .amint azt Zalai ertelmezi fOnnall egyfajta termeszetes egyseg. Letezik azonban ennek az egysegnek a reflexi6 jelensegeben, a gondolkod6 embernek ebben az onkiertekeleseben torteno folbontasa is. E folbontas vezet. azutan el egy uj, egy magasabb egeszhez, ahol a nem-egysegesseg megszunik, a reflexi6 lehetosege azonban megis megmarad. Mas sz6val kifejezve: egy "va16di filoz6fia" iranti torekveshez vezet, mely filoz6fia a gyakorlatf elet elveszett egyseget ismet visszaallitja, es a viiagot mint az egyetlen egeszet ragadja meg. A filoz6fia f6 kerdese, mint Zalai mondta, eppen ennek a folyamatos egysegnek a kerdese: "A val6di rendszer szUksegszeruen filoz6fiai rendszerhez vezet." /S. 163. o./ A gyakorlati elet rendszere, cselekveseink rendszere nem az egyetlen termeszetes rendszer. FQnnall meg peldaul: megnyilatkozasaink rendszere, az erzetek rendszere, a szervezett lelki tortenesek rendszere stb. E rendszerek integral6dtak. Peldaul egy cselekvesegyUttesben "az elkepzelheto legerotel:jesebben fon6dnak ossze az erzeki eszleletek (amelyek persze mar maguk is komplexumok) a reakci6mozzanatokkal: a*cselekvesekkel, a cselekvesimpulzu585 sokkal s az impulzusokra a lelek legbensejebol raboi:ul6 akarati mozzanatokkal". /S. 18., 319-320. o./ A rendszer lenyegere vonatkoz6 kerdesre Zalai a korabbi alak-elmeletre (amint azt Meinong es Ehrenfels kidolgoztak) es Husserl harmadik logikai vizsgal6dasara hivatkozva ad valaszt. 3 Egy rendszer eppen kontextusfUggo elemekbol all. olyan elemekbol, amelyek esak valamely szervezett egesszel oszszefUggesben allhatnakfonn. A fOntebb leirt eselekvesegyUttesben peldaul .az elemek esak mint integralt elemek letezhetnek. Meg azt is allithatnank, hogy a vilag kizar6lag ilyenfajta elemekbol all: "Minden, ami egyaltalan elgondolhat6, szerkezetet tekintve befejezetlen rendszer. Az ,elgondolhat6' azonban eppugy jelent ,objektumot', mint ,szubjektumot', ,targyat' eppugy, mint ,tetelezest', ,adottsagot' ugyanugy, mint ,felfogasm6dot', roviden mindent, ami mint elmeny, vagy mint a tudomanyos elvonatkoztatas termeke, bizonyos onall6sagra tett vagy tehet szert." /S •. 17., 319. o./ Mint resz, egyetlen reszelem sem "teljes ervenyCi, mindegyiknek valamilyen egeszre van szUksege, nemesak hogy hasson, hanem egyszerCien, hogy megerthet6 legyen". /S. 16., 318. o./ Ez nemesak reszelmenyekre vonatkozik, hanem a mCiveszet, a vallas, a politika vagy az etika terUletere es6 reszelemekre is. Mint ahogyan mar maga az elet is, mindezek teljes, rendszerszerCi egyseg ~ranti torekvest jelentenek. Zalai tehat egyfajta univerzalis ontol6giai kontextualizmus mellett szall sikra. A rendszerezettseg iranti torekves a legegyertelmCibben talan a tudomanyok rendszereben jut kifejezesre: "Nines elszigetelt tudomanyos teny" mondja Zalai -, "mindegyik feltetelez valamilyen atfog6, altalanos es szUksegszerCi osszefUggest, amelyet _meghatarozasok, axi6mak, hipotezisek es alapelvek komplexuma teremt meg." /S. 17., 318-319. o./ A kU10nboz6metafizikai allaspontok ugyanesak rendszerelmeleti allaspontr61 erthet6k meg. fgy van ez pl. a raeionalizmussal, a pragmatizmussal, a szenzualizmussal, az esztetieizmussal, illet6leg az *empirizmussal, de a "nem val6di" rendszerekkel is, mint amilyen a szkeptieizmus stb. Ezen allaspontok egyike sem hoz letre egymaga teljes rendszert. MindegyikUk reszleges: mas, tagabb, atfog6bb rendszerek allaspontjar61 biralhat6k. Tehat mindegyik, mint Zalai megfogalmazta, "kiegeszitesre var". Vajon letezik-e mindezek utan egy abszolut allaspont, egy abszolut rendszer, melyet ez a "kiegeszitend6seg" nem erint? Vajon letezik-e egyaltalaban \asd a Barry Smith szerkesztette Parts and Moments. Studies in Lo ie and Formal Ontology (Philosophia, MUriehen-Wien 1982 kotet metafizikai fejtegetesei t. 586 egy filoz6fianak, mint egyetemesen ervenyes metarendszernek, mint vegs6 szankei6nak vagy legmagasabb rendCi mintanak a lehet6sege? E ponton kinalkozik mint~peldaul Meinong alak-elmelete. Ez az elmelet ugyanis egy abszolut egyetemes ontol6gia, mely elmeletileg minden letez6t magaba foglal, barmely allaspontr61 vettek legyen is fol azt. Tobbfajta targy van mint Zalai megfogalmazta -: logikai, metafizikai, esztetikai, torteneti, vallasi stb., es a targyelmelet f6 kerdese eszerint eppen az, nem letezhetnek-e egy alapvet6 targyfaj, amelyre az osszes tobbi faj raepUlhetne. Ez a targyisag elemi formajanak kereseset jelenti. Meg lehetne eppen pr6balni e format a tudati oldalon keresni, ugy, mint minden targyalkotas szUksegszerCi lelki mozzanatat. Zalai. azonban nem idealista. Szamara a lelki esupan az egyik reszrendszer a tobbi kozott, es a szerepkor, melyet "a kezdetleges targyi alakitas a val6sagos rendszerekben tolt be, ezeket meg nem teszi. rendszerre" valodi ertelemben. (S. 53., 355. o./ A lelki egysege alegyseg, mivel a lelki szervez6desnek meg pines szilard formaad6 elve, mely mindent egy es ugyanazon szintre hozna, mely "mindent nemesak osszemerhet6ve, hanem osszeilleszthet6ve, megszervezhetove tesz. Marpedig a ,targyak' els6 alakzatukat tekintve mint targyak osszemerhet6k, de nem alkotnak egeszet, kepet, nines kozos* ertelmUk. EgyedUl az a tisztan kUls6dleges ok tartja 6ket ossze, hogy eppenseggel targyak; nines bennUk olyan elv, amely megszervezte 6ket." /S. 53., 355. o./ Meg a megismerhet6seg absztrakt jegye sem szolgalhat itt szervez6 elvUL Leven, hogy ez az elv nem egyetemes. Lephet egy targy ugy is osszefUggesekbe, hogy "a megismerhet6seg fogalmanak semmilyen (fel~ foghat6) ertelm~ nines". /S. 23., 325. o./ Leteznek rendszerek, ahol a meg'ismerhet6seg egyaltalan nem jatszikszerepet. (Gondolhatunk itt mintegy Isten szerepere bizonyos vallasi rendszerekben.) Fonnall tovabba az a problema, hogy vajon a targy, mikozben megismerik, amikor tehat megismerhet6seget61 elvalaszthatatlan, azonos-e a magaban val6 targgyal. Mert a megismeres uj egeszet jelent, s "milyen jogon azonositanank ennek az egesznek a targyat a korabbi egesz targyaval?" /S. 24., 326. o./ Megismeresnek es megismerhet6segnek tehat, hangzik Zalai kovetkeztetese, nines helye a metafizika, a "tiszta let rendszere" rendszereben. A marade'kot, mely a tiszta letben azt kovet6en maradt vissza, hogy mi a megismertet illet6leg a megismerhet6t kih8moztuk bel6le, nevezi Zalai "anyagnak" vagy "6sanyagnak". Az anyagnak ez a maradeka definiei6 szerint araeionalis. Irraeionalist mondani tul sok volna, mivel az mar rendszert el6f0ltetelezne. Az ujkantianus (ismeretelmeleti) metafizika, mivel esak a targy es a megismeres viszonyaival foglalkozik, szem elol teveszti ezt az anyagi jellegCi maradekot. 587 A regi kantianizmus, ezzel ellentetben, a magukban val6 dolgok benne foltetelezett birodalmaval, ugy latszik, a Zalai-fele 6sanyagnak eppen az ellentetet ismeri el. A kanti magabanval6 dolgok birodalma azonban egy elmeletileg redundans, keptelen dolog, mely maga utan vonja a kanti metafizika egeszenek kovetkezetlenseget. Zalai 6sanyaga azonban, mint majd latni fogjuk, elmeletileg nem fOlOsleges. Zalai ugyanis igen eredeti m6dot talalt ra, hogy az 6sanyag folvetelet elmeletileg gyUmolcsoz6ve tegye. TerjUnk azonban vissza a tiszta let Zalai alkotta metafizikajahoz! Azt jelentene mindez, hogy e rendszerben a targy ugyanolyan m6don kapcsol6dnek egy "anyagi" (vagy "6sanyagi") mozzanathoz, mint ahogyan a fOnti rendszerben a targyat a megismerhet6seg mozzanataval kellett megalapozni? E kerdesben Zalai nem akarja magat elkotelezni. Annyit hangsulyoz csupan, "hogy ez a mozzanat, a megismeres itt nem jatszik szerepet" /S. 26., 328. o./, eppugy, mint ahogyan a szep vagy a j6 mozzanata. A filoz6fianak mint legfels6bb rendszernek ugyanis a letet mint olyat kell elernie. Mindent atfog6 reñszert keres tehat, melyben a targyakat mint targyakat es nem csak mint megismerhet6, * mint szep, mint j6 targyakat - .erheti el. 3. A HUSSERLI ELEM ZALAI FILOZOFIAJA8AN Korai frasaiban Husserl, mint ismeretes, kidolgozta a "nem sajatlagos kepzetek" eszmejet, az olyan kepzeteket, melyek targyukat csak szimbolikus eszkozok kozvetite~evel erhetik el. A husserli gondolat Zalai filoz6fiajaban gyiikeres altalanositason megy at. Zalai nem csak "sajatlagos" es "nem-sajatlagos" kepzetekro1 beszel. A val6saggal erintkezesben 8116 es a va;i.osagra csupancsak vonatkoz6 kiiziitti megkUliinbiiztetest olyan fogalmakra is alkalmazza, mint amilyen peldaul az anyag, a val6sag, a helyzet, a problema, sot; a logikara es magara a metafizikara is. A legfontosabb azonban Zalainal a sajatlagos es nem-sajatlagos, a val6di es a nem-val6di rendszerek megkUliinboztetese. Csak val6di rendszerek segitsegevel tehetUnk szert mondja -. va16di kapcsolatra a val6saggal. Mfg ezzel ellentetben a nem~val6di rendszerek, mint a modern (mindenekelOtt matematikai) tudomanyok rendszerei elveszitik ezt a kapcsolatot, mivelhogy sajat "val6sagot" alkotnak, a val6sagot pusztan eredmenynek tekintik, ami a kanti filoz6fia konstituci6s tananak iiriiksege. Az igazi lial6saggal "a rendszeren (vagy elmeleten) belUl s81l111it sem kezdhetUnk, nines funkci6ja, jelentese, ertelme a rendszerben vagy hogy hagyomanyos nyelvhasznalattal eljUnk: nem letezik a rendszer elOtt". /S. 28., 330. o./ 588 Letezik tehat az igazi val6sag, s leteznek mas, csak intencionalis val6sagok. Ez ut6bbiak sohasem teljesen kifejlettek, sohasem tobbek, mint reszrendszerek, merthogy olyan gondolatrendszereknek felelnek meg, melyek mar maguk sem fejl6dtek ki teljesen. Ilyen intencionalis rendszereket nemcsak a tudomany teri.ileten talalhatni, hanem minden ''alkot6er6" eseteben is, lett legyen az muveszi, politikai vagy vallasi. Minden ilyen er6nek, mint ahogyan minden tudomanynak is, "megvannak a maga hatarai, s mi tiibb, ilyen korlatõ kat ~genyelnek. Elesebben es pontosabban*is fogalmazhatunk: sajatos jelentosegUket, azt, amit sui generis /mint sajatszerGsegi.iket/ p6tolhatatlan er6kent iinmagukban hordoznak, ezek a hatarok szabjak meg." /S. 31., 332-333. o./ Ezzel ellentetben a metafizikanak, a tiszta let val6di filoz6fiajanak "nem lehetnek, elvileg nem lehetnek korlatai". /S. 31., 333. o./ 4. FORMA ES ANYAG Az 6sanyag elvileg formaes szerkezet-nelkUli. Meg csak osszetett sem lehet, nem lehetnek reszei, "hiszen akkor teljesseg lenne, amihez formara is szUkseg van. Nincsenek allitmanyai; allitmanyok formamozzanatokra vonatkoz~* nak. A letallitmany azonban talan megiscsak megilleti; hiszen .letezik, sot letezese latsz6lag maga a par excellence, abszolut kozvetlen, nem kiizvetitett, szemleletileg evidens letezes." /S. 46., 348. o./ Ez a megformalatlan anyag nem lehet tovabba tudat targya: "az 6sanyag soha sines adva a maga tisztasagaban, vagyis a format61 teljesen eivalasztva". /S. 41., 343. õ/ KoziittUk kell elhelyezkednie a forma vazanak, a szerkezeti mozzanatoknak, melyek azutan egy val6di rendszer lenyegi osszetev6it kepezik. Egy forma csak akkor val6sul meg, csak akkor teljesedik ki igazan; "ha alkalmas anyagra alkalmazzak" ~ mondja Zalai. /S. 36., 338. o./ Egy forma tehat csak abban az anyagban teljesedik ki, amelyet megformal es fOldolgoz; csak az anyagban "fejtik 6t ki". "Az anyagnak azonban semmilyen mas sors sem ji.Jthat osztalyreszUl, mint az, hogy a forma athatja." /S. 38., 340. o./ A racionalitas, akarcsak a megismerhet6seg, csak a formaval van adva, amely "a nagymozgat6er6 / ••• /; ennek a szolgalataban allnak a latszatra onall6 es fUggetlen targyi, fogalmi stb. konstrukci6k". /S. 41., 343. o./ Az anyag -, mondja Zalai csak gondolataink altal nyer format. A forma es a gondolatok ugymond az anyag felszinen leteznek. Szigoru ertelemben sem a forma, sem a*gondolatok nem leteznek, marmint val6di, sajatlagos gondolatok, anyag nelkUl. A val6di gondolatok tehat kapcsolatban allnak a val6sag589 I I I L .• gal, vagy jobban mondva a val6sagga lett anyaggal, amint az format alt. Format, felszini format alt, karvonalakra tesz szert, mikazben valamely gondolat elemzi 6t. Egyes, kU10rnlll6 gondolatok azonban nem lennenek elegend6k hozza, hogy ezt a karvonalkepzodest el6idezzek. A val6sag az anyagb61 csak a gondolatok asszefon6dasa, asszefUggese altal ad6dik. Ha ezek a gondolatok nem sajatlagosak, pusztan szimbolikusak vagy szignitivek volnanak, ugy a val6sag egy tabbszarasen tagolt szerkezetenek lehet6segevel, va16diva sohasem .val6 val6sagok sokasagaval lenne dolgunk. Ha azonban a gondolatok sajatlagosak, akkor a va16saggal igazi erintkezesben allunk, nemcsak tisztan nyelvi szimbolizaci6kkal rendelkezUnk, hanem olyan gondolatokkal, amelyek peldaultenyleges cselekvesekkel, akarat-impulzusokkal a legbens6bb m6don asszefon6dtak. A val6sagnak csupan bizonyos reszeivel es mozzanataival tarten6 val6di erintkezes azonban meg egy val6di filoz6fia al1aspontjar61 sem volna biztosithat6. A val6di metafizika celjat tehat mint val6di gondolatok rendszeret hatarozhatnank meg, mint olyan rendszert, mely nem egyoldalu, nem reszleges, hanem takeletes globalis gondolatrendszer volna, mely az anyaggal mint egeszszel lepne erintkezesbe. Egy val6di metafizika tehat egy vilagszemleletet jelentene, "a vilag es nem a gondolkodas szi9oru tagolasanak es megszervezesenek ertelmeben". /S. 156., 464. o./ 5. A FILOZOFIA OIALEKTIKAJA A val6di filoz6f ia eszerint a szemlelettel mint globalis rendszerrel volna azonos •. Ekker azonban1eteznek a .szemleltek rendszere is, melyeket ez a val6di filoz6fia formaval latna .el. Hogyan biztosithatnank marmost, hogy a targyaknak ez a rendszere tenylegazonos legyen a tiszta let rendszerevel? Egy rendszert csak egy masik rendszer igazolhat es ertekelhet ki. Ugy latszik tehat, mintha szUksegUnk volna most egy harmadik rendszerre, hogy a filoz6fia rendszerenek adekvat voltatszavatolhassuk. Zalai ezt a regresszust azzal veli elkerUlhetni, hogy fOlhivja ra a figyelmet: ez esetben nem akarmilyen rendszerrel van dolgunk, hanem olyan rendszerrel, mely egyszersmind szemlelet is, olyan rendszerrel teh8t, mely a reflexi6 lehet6seget mar magaban rejti. Ezt a valaszt marmost akar elfogadjuk, akar nem, egyel6re megelegedhetUnk vele, mivel a filoz6fia mint val6di szemleletek val6di globalis rendszere, termeszetesen meg messzi nem val6sult meg. Mivel megpr6balja e tenyt 590 megfelel6 m6don figyelembe venni, Zalai eszmerendszere figyelemre melt6 szempontvaltason megy keresztUl: a tartenelmi dimenzi6ba val6 athelyez6desen. Zalai elmeleteben ett61 kezd6d6en a rendszerek fejl6dese, illet6leg a rendszerek kazatti verseny foglal el kazponti helyet, espedig ugy, hogy az eredmeny mintegy a kes5i Kuhn tudomanyelmeleti eszme1vel latszik bizonyos anal6giakat fOlmutatni. Mfg tehat Zalai elmelete szinkron elmeletkent, mint a kU10nbaz6 reszes 5srendszerek inadekvat tanitasa indul, most diakron elmelette val~ tozik, a val6di gondolatrendszerekhez vezet5 utakat taglal6 tanna, mindenekel6tt pedig olyan elmelette, mely a gondolatok kazatti utakr6l*es a val6di rendszerek kifejl6deser61 sz61. Filoz6fiai allaspontok minden, pusztan tarteneti falfogasat termeszetesen a relativizmus veszelye fenyegeti. Zalai allaspontja szerint azonban a filoz6fia, ha megpr6bal az anyagi val6saggal erintkezesbe lepni, bizonyos, nem tetsz6leges fejlodest mutat. Es eppen ennek a fejl6desnek a jellemzeseben szUnteti meg Zalai a kanti magabanval6 dolog fantebb emlitett hatranyait. Mert Mr a formatlan es karvonal-nelkUli anyag nem megismerheto, megis van szerepe, mivel a rendszerek fejl6deset oly m6don iranyitja, hogy az megoldja a kUlOnben vegs6 saran fenyeget6 .relativizmus problemajat. Olyan ez, mintha a kU16nboz6, egymast kovet6 filoz6fiai rendszereket eppugy alkalmaznak az anyagra, mint ahogyan a szerszamokat is alkalmazzak a f61dolgozand6 nyersanyag megmunkalasakor, Mindket esetben egyfajta "dialektikus viszonyr61" van sz6, s a kett6 kozott vont parhuzam j61 szemlelteti a rendszerfejl6dest iranyit6 anyag szerepkoret: "Ha adva van a szerszam es az anyag, akkor a szerszam elemzi az anyagot, s ugyanugy az anyag is a szerszamot, mar ama tenynel fogva is, hogy az anyag eppen igy elemz6dik; mas szerszam maskent elemezne ugyanezt az anyagot. Az anyagelemzes visszamen6legesen, kozvetve, a szerszam reven tortenik." /5. 134-135., 441. o./ Azonban nemcsak a szerszam termeszeter61 nyert ismereteink f ejlodnek a mindenkori anyagra tett hatasat kovetoen. Magat a szerszamot deformal6 hatasanal fogva - "fejleszti", es ugyanez vonatkozik a fejlodesben lev6 filoz6fiai rendszerekre is. Rajuk is hat az anyag, vagy kozvetlenUl, mint peldaul, ha egy rendszer az alkalmazas saran cs6dot mond, vagy kozvetetten, mikor az adott rendszerben vegbemen6 tudomanyos fejlemenyek hamisnak vagy inadekvatnak bizonyulnak. Zalai itt "az anyag er6szakossagar61"/S. 137., 443. o./, az "anyagelemzes altal t6rten6 meghatarozasr61" /S. 138., 445. o./ beszel. Tehat nemcsak az egymasra kovetkez6 rendszerek "elemzik" *. az anyagot. Ezeket a rendszereket az anyag "fejleszti ki", megpedig ugy, hogy mar amennyiben a kerdeses deformal6 hatasok val6di erintkezes altal letrejonnek egyre vilagosabbakka, be591 .• fejezettebbekke, szigorubbakka es sajatlagosabbakka valnak, s e deformal6das kovetkezteben az anyaggal mint egesszel egyre inkabb osszhangra jutnak. Mikozben az anyag ezt a deformal6 szerepkoret gyakorolja, valamint a filoz6fiai rendszerek fejl6desenek dinamikaja kozepette, ad6dnak bizonyos csom6pontok, bizonyos egyedisegek, ahol megtortenik vagy meg kell, hogy tortenjek az egyik rendszerb61 a masikba val6 atvaltozas. Ilyen csom6pontokon az egyes dolgok elrendez6dese, jelentese egeszen uj megvilagitasba kerUl, espedig ugy, hogy "mas lesz /a korabban nem vilagos/ teljesseg; uj, megfelel6bb, totalis, mindent meghataroz6 rend rendezi el a teljesseget". /S. 141., 448. o./ Ahal egy ilyen atvaltozas letrejon, az uj rend "objektiv koveteles, ervenyessege a regi rendt61 fUggetlen, objektiv es parancsol6 ereju ervenyesseg. A regi rend (vagy akar a regi rendek) ilyenkor vagy elpusztulnak, vagy fennmaradnak, elvesztve azonban rqggetlen es abszolut ervenyUket; egyfajta feltetelezettseg / ••. / jarul hozzajuk, elvesztik kategorialis arculatukat. Teljessegek, teljes jogu, objektiv es immanens rendek maradnak ugyan / •.• /,de csupan a szemlelet egyik lehet6segeve valnak, amely mellett mas, naluk magasabb rendu lehet6segek is leteznek." /S. 142., 449, o./ A filoz6fiai fejl6des ilyen "fogalmi" fordul6pontjait problemak jelzik. Zalai itt kizar6lag azokra a problemakra gondol, melyeket val6di pr6blemaknak nevez, azaz olyan problemakra, melyeknek semmi kozUk sines egy, "a problemafelvetes e16re megadott, j61 definialt fogalmakkal torten6 logikailag hibatlan meghatarozasanak racionalisztikus kovetelmenyehez":. "Valamely problema (val6di problema ugyanis, s nem az a fura limlom, amit megindit6 naivitassal a filoz6fiaban is problemanak neveznek ki) nem a logikai kovetkezetesseg szeles es nyugodt utjan keletkezik; ennel sokkal bonyolultabb es ha szabad igy kifejeznUnk sokkal misztikusabb m6don jon letre. Az uj (a problema), amely meg nem letezik, ebben a nemletezesben megis a let egy .hatalmas fajtajat birtokolja, mi tobb, a leghatalmasabbat, a hatast. A logikailag meg nem letez6, nem megertett, s ntm fogalm~ hatast fejt ki ismereteink mar megragadott, kifejl6d6 tomegere." (S. 144., 452. o. Kiemeles nem az eredetiben./ Az anyagi let tehat, mint a filoz6fiai fejl6des vegs6 alapja, az egymast valt6 azon problemakon keresztUl mutatkozik meg, melyek e fejl6des saran nemzedekr61 nemzedekre, korr61 korra follepnek. A filoz6fiai fejl6dest es ennelfogva kozvetetten*a tudomanyos fejl6dest is ilyen, val6di problemak iranyitjak, s az ilyen problemakkal torten6 osszeUtkozesUk reven kerUlnek va16di erintkezesbe az anyagi val6saggal. Persze nem tudhatjuk, tenylegesen 592 milyen tavol vagyunk meg a tiszta let tokeletes filoz6fiai lekepezesenek eszmenyet61, a legfels6bb rendszert61. Afel61 azonban bizonyosak lehetUnk, hogy ezen az*uton vagyunk, s hogy ennelfogva filoz6fiai es tudomanyos teljesitmenyeink tobbek ertelmetlen jateknal. (Forditotta: Aron Laszlo)