Portretul lui Kant de pe copertă reprezintă o fotografie open access a unui tablou realizat în urmă cu mai mult de 75 de ani, pentru care nu mai există dreptul de autor, sau nu mai este ăn vigoare, și care a fost preluată de pe Wikipedia. Referenţi ştiinţifici: Conf. univ. dr. Florin Lobonţ Conf. univ. dr. Claudiu Mesaroș ISBN 978-973-595-981-4 © 2016 Autorul volumului. Toate drepturile rezervate. Reproducerea integrală sau parţială a textului, prin orice mijloace, fără acordul autorului, este interzisă şi se pedepseşte conform legii. Tehnoredactare computerizată: Alexandru Cobzaș Universitatea Babeş-Bolyai Presa Universitară Clujeană Director: Codruţa Săcelean Str. Hasdeu nr. 51 400371 Cluj-Napoca, România Tel./fax: (+40)-264-597.401 E-mail: editura@editura.ubbcluj.ro http://www.editura.ubbcluj.ro/ DARIUS BOROVIC FUNDAMENTELE EPISTEMOLOGIEI CRITICE KANTIENE PRESA UNIVERSITARĂ CLUJEANĂ 2016 5 Cuprins Cuvânt înainte 7 Revoluția kopernicană a spațiului și timpului 9 Cunoașterea și experiența 9 Argumentele idealității transcendentale a spațiului 15 Argumentele idealității transcendentale a timpului 17 Intelectul și rolul epistemologic al categoriilor 23 Logica transcendentală și categoriile pure ale intelectului 23 Deducția transcendentală a categoriilor pure ale intelectului 29 „Eu gândesc" sau apercepția pură și rolul acestuia în epistemologia kantiană 33 Rațiunea și funcția epistemologică a ideilor 41 Intelectul și rațiunea 41 Utilizarea logică a rațiunii – indiciu pentru utilizarea ei transcendentală 47 Deducția ideilor din raționamente 54 Funcția regulativă a ideilor rațiunii 59 Aparența transcendentală și formele ei 59 Cele trei sensuri ale termenului idee 64 Utilizarea regulativă a ideilor 66 6 Utilizarea regulativă a ideilor speciale ale rațiunii 69 Ideea regulativă de suflet 74 Ideea regulativă de lume 78 Ideea regulativă de Dumnezeu 82 Fundamentele raționale ale formării științei și cercetării științifice 91 Utilizarea ipotetică a rațiunii 91 Ideile sistemicității 92 Conceptele rațiunii și idei formative ale teoriilor științifice 101 Concluzii 107 Bibliografie 109 7 Cuvânt înainte De prea de multe ori Critica rațiunii pure1 a lui Kant fost re‐ ceptată ca o încercare reușită de delegitimare a metafizicii, teoria ideilor fiind considerată drept lovitura finală care a provocat prăbușirea filosofiei speculative de pe piscurile fic‐ tive unde zăbovea nestingherită de milenii Critica rațiunii pure este din multe puncte de vedere o carte a limitelor: limitele experienței, limitele intelectului și limitele rațiunii Din aceste limite rezultă concomitent o înte‐ meiere și o delegitimare: matematicile și fizica pură își găsesc temeiul de nezdruncinat în sensibilitate, respectiv în intelect, în vreme ce metafizica este aruncată pe tărâmul dualității și contradicțiilor rezultate din natura antinomică a rațiunii însăși Din acest motiv majoritatea exegeților operei kantiene, când analizează ideile rațiunii pure se centrează asupra ti‐ purilor de aparență transcendentală generată de acestea Desigur ideile rațiunii, atunci când aceasta este folosită în mod impropriu, generează o serie de speculații abstracte constituind de‐a lungul timpului temelia multitudinii foarte diverse de metafizici speculative De tot atât de multe ori se neglijează sau se tratează sumar aspectele și utilizarea pozi‐ tivă a rațiunii care rezultă din funcția regulativă a ideilor O 1 Kant, I , Kritik der reinen Vernunft, Felix Meiner Verlag, 1956, (A229/ B355) Trimiterile la textul kantian vor fi date în lucrare conform uzanțelor (prin A și B se indică ediția întâi și respectiv, a doua, cifra care urmează indicând numărul paginii)