Revista de Filosofie Aplicată, vol. 1, issue 1 (Winter 2018): 3-8. © SACRI KÁROLY	VERESS PHILOSOPHICAL	TOPICALITY	OF	APPLICATION Abstract:	The	text	develops	the	ideas	of	philosophical	application,	taking	into	account various philosophical traditions, the most significant ones being the hermeneutical and the postmodern tradition. Therefore, the author's conclusion is that the hermeneutical	practice	of	application	has	the	chance	of	bringing	philosophy	closer	to human condition in the	most adequate form for present-day conditions, as applied philosophy. Key words: applied philosophy, postmodernism, hermeneutics, globalization, philosophical	tradition. ACTUALITATEA	FILOSOFICĂ	A	APLICĂRII Rezumat: Textul dezvoltă ideile aplicării filosofice, luând în considerare diverse tradiții filosofice, cele mai semnificative fiind tradiția hermeneutică și cea postmodernă.	Astfel,	concluzia	autorului	este	că	practica	hermeneutică	a	aplicării	are șanse de a aduce din nou filosofia aproape de condiția umană, în forma sa cea	mai adecvată	pentru	condițiile	actuale,	deci	ca	filosofie	aplicată. Cuvinte-cheie:	filosofie	aplicată,	postmodernism,	hermeneutică,	globalizare,	tradiție filosofică Károly	Veress Babes-Bolyai	University,	Faculty	of	History	and	Philosophy,	Department	of Hungarian	Philosophy,	Center	for	Applied	Philosophy,	Cluj,	Romania. Email:	veresskaroly53@gmail.com Károly	Veress Philosophical	Topicality	of	Application Revista	de	Filosofie	Aplicată,	vol.	1,	issue	1	(Winter	2019) 4 Aplicarea	în	context	filosofic	este	un	termen	polisemantic. Pe	de	o	parte	‒ în	sensul	său	mai	tradițional	‒	aplicarea	poate	fi concepută	ca	proces	obiectual:	utilizarea	unui	aplicabil (obiect	activ), realizat	prealabil	într-un	anumit	mediu,	în	rezolvarea	ulterioară	a	unei probleme (obiect pasiv) într-un alt mediu. Această semnificație a aplicării este prezentă în general în abordările moderniste, epistemologice, înțelegând prin aplicare folosirea unui bagaj de cunoștințe	deja	existente în	soluționarea	unei	probleme	teoretice	sau practice apărute. Aici cunoașterea și aplicarea se leagă între ele sub forma	unor	secvențe	succesive	ale	unui	șir	linear	de	operații	organizat conform	logicii	acțiunii	instrumentale.	Momentul	aplicării	nu	urmează în	mod	necesar	din	esența	aplicabilului,	aceasta	poate	să	aibă	sau	să	nu aibă loc. Acest înțeles al aplicării se manifestă în distincția între științele teoretice și științele aplicate, cele din urmă bazându-se pe aplicarea	rezultatelor	teoretice	produse	în	prima	categorie. Pe	de	altă	parte,	aplicarea	poate	fi	concepută	și	ca	un	proces	fără obiect. Această modalitate de abordare a problemei aplicării este caracteristică mai mult hermeneuticii filosofice. În context hermeneutic aplicarea este concepută ca modul de ființare a aplicantului	în	procesul	eficacității	istorice	în	care	aplicatul	se	produce tocmai sub forma unor modificări esențiale produse asupra aplicantului însuși. Aplicantul și aplicatul nu se separă unul față de celălalt	sub	forma	a	două	ființe	distincte,	ci	articularea	lor	se	realizează în cadrul unui și aceluiași proces al ființării. Aici aplicarea urmează direct din esența aplicatului, fapt ce se exprimă cel	mai bine în teza hermeneutică a unității între interpretare‒înțelegere‒aplicare. Înțelegerea unui sens, oricât de abstract și general ar fi, presupune totdeauna	o	situație	concretă	a	interpretărilor	și	se	dezvăluie	datorită acțiunii condițiilor particulare ale acestei situații. Astfel sensul comprehensibil	este	în	același	timp	și	sensul	aplicat	asupra	situației	de interpretare, iar înțelegerea ca conceperea sensului în concretețea unei	situații	particulare	este	în	același	timp	și	aplicare.	Cunoașterea	se poate realiza și atunci când nu duce direct la aplicarea noilor cunoștințe, în schimb înțelegerea nu este posibilă fără aplicare. Înțelegerea	este	orientată spre	dezvăluirea	a ceea ce se întâmplă, iar participanții la orice astfel	de întâmplare	‒	oricât	de larg ar fi cercul Károly	Veress Philosophical	Topicality	of	Application Revista	de	Filosofie	Aplicată,	vol.	1,	issue	1	(Winter	2019) 5 său de cuprindere ‒ suntem noi înșine, cuprinși în situațiile noastre existențiale,	politice,	culturale	trăite	în	condiții	concrete	și	particulare. Denumirea de „filosofie aplicată" în contextul modernității europene se referă în general la acele procedee filosofice în care anumite concepții filosofice gata elaborate sunt utilizate la dezvăluirea,	înțelegerea,	argumentarea	sau	rezolvarea	unor	probleme (existențiale,	etice,	politice	etc.)	specifice,	sau	în	care	anumite	metode și tehnici filosofice elaborate pe plan teoretic sunt introduse în cercetarea	unor	probleme	de	regulă	nefilosofice.	Această	accepțiune	a filosofiei aplicate este în concordanță cu disciplinarizarea și profesionalizarea filosofiei sub influența idealului științific pozitivist. Astfel iau naștere unele filosofii profesionalizate ca filosofia	moralei, artei, filosofia politică, dar în mod similar putem vorbi și despre filosofia	comunicării,	a	mediului,	diferite	etici	aplicate	etc. În cadrul acestor discipline filosofice considerate ca „aplicate" perspectiva universalistă a filosofiei și sistemul presupozițiilor și categoriilor filosofice este transformat într-un cadru metodologic artificial ce urmează să fie aplicat asupra unor conținuturi empirice concrete. Rezultatul va ieși sub forma unei „științe" concepută ca filosofie	aplicată	cum	arată	de	multe	ori	și	denumirea	unor	asemenea produse, în care se exprimă în mod expres însușirea statutului de disciplină științifică (vezi dispariția treptată a graniței între filosofia cognitivă și știința cognitivă, contopirea lor în fenomenul general al Cogniției).	Așadar	termenul	de	„filosofie	aplicată"	desemnează	tot	mai mult un mod (moduri) de a fi disciplinarizat și profesionalizat al filosofiei în care filosofia și aplicarea se află într-o (de)limitare reciprocă. Punctul de vedere filosofic și modalitatea de abordare filosofică se dizolvă în sistemul normativ al cercetării științifice empirice, fapt datorită căruia devine problematică tocmai calitatea filosofică	a	filosofiei	aplicate. În contextul postmodernismului se modifică esențial nu numai modul	de	a face filosofie	ci și	discursul	asupra filosofiei și conștiinței de	sine	a	cesteia.	Conform	concepțiilor	coincidente	ale	unor	gânditori ca	Lyotard	sau	Rorty,	cultura	produsă	în	mediul	conversației	(culture conversationelle)	este	o	cultură	post-filosofică.	În	acest	mediu	cultural nu	mai	apar	probleme	filosofice	propriu-zise,	filosofia	nu	mai	dispune Károly	Veress Philosophical	Topicality	of	Application Revista	de	Filosofie	Aplicată,	vol.	1,	issue	1	(Winter	2019) 6 de „propriul" domeniu ca proprietate exclusivă, și ea nici nu se	mai poate sprijini pe o metodă cuprinzătoare care să poată oferi temei legitim	unor	investigații	pur	(specific)	filosofice. Datorită cotiturii postmoderniste, problema filosofică a aplicării împreună cu problematica filosofiei aplicate intră într-o nouă modalitate	de	abordare.	Astăzi	devin	tot	mai	rare	acele	încercări	care sunt orientate spre elaborarea unor concepții filosofice ce oferă explicații și interpretări cuprinzătoare	asupra ființei și lumii. În locul acestora avem de a face mai mult cu conviețuirea unor orientări, poziții, paradigme filosofice limitate, în cadrul cărora și problema aplicării	poate	căpăta	sensuri	multiple,	și	se	produc	concepții	diferite privind esența și statutul filosofiei aplicate. Totuși alegerea între acestea	nu este total aleatorie, nici nu reprezintă	neapărat	o	opțiune ideologică, ci mai degrabă dispune de motivație existențială și culturală. Ca un aport semnificativ al concepției postmoderniste putem constata intrarea unor teme periferice în centrul investigațiilor filosofice.	Noile	experiențe	legate	de	mediu,	de	medicină,	de	populație, de identitate, de	migrație, de tehnică, de virtualitate, de comunicare, de	muncă,	de	sexualitate,	de	biologie,	de	genetică,	de	arte	necesită	noi modalități de cercetare și produc o serie de întrebări existențiale, culturale, politice ce trec dincolo de orizontul unor concepții etice, deontologice tradiționale. De asemenea, întrebările produse la suprafețele	de întâlnire	ale	unor	discipline	delimitate trec	dincolo	de limitele profesionalismului practicat. Modalitățile de interpretare a noilor experiențe și căutarea răspunsurilor la întrebările recent apărute	necesită	tot	mai	mult	intervenții	filosofice,	și	nu	numai	pe	plan teoretic	ci	mai	degrabă	în	sens	aplicativ. Experiențele	noastre	dobândite în lumea	actuală	pretind tot	mai mult	o	deschidere	existențială,	socială	și	culturală	a	filosofiei.	Pretenția filosofiei de a fi recunoscută, conform tradiției sale milenare, ca o formă	de	conștiință	dominantă	între	celelalte	forme	de	conștiință	bine integrate sub aspect social și cultural în societatea contemporană se compensează	tot	mai	mult	cu	pretenții	opuse:	și	provocările	actuale	pe plan social, politic, cultural necesită tot mai mult abordări filosofice eficiente. Se observă o transformare lentă dar sigură în raportarea Károly	Veress Philosophical	Topicality	of	Application Revista	de	Filosofie	Aplicată,	vol.	1,	issue	1	(Winter	2019) 7 publicității față de filosofie, cerând totodată și din partea filosofiei o deschidere și raportare pozitivă față de sfera publică. Tocmai prin aceste transformări se pot deschide căile de integrare socială și culturală	a	activității	filosofice,	căi	purtătoare	ale	șanselor	viitoare	ale filosofiei. Toate	aceste	modificări	și	transformări	cer	totodată	și	schimbarea raportării față de sine a filosofiei și a activității filosofice, sub mai multe aspecte.	Cu cât se fac	mai	mult eforturi ca filosofia, dincolo	de preocupările sale teoretice tradiționale, să se realizeze și ca manifestare atitudinală, comportamentală în societate, cu atât mai mult cresc șansele apropierii filosofiei teoretice de filosofia practică, fapt ce poate să aibă efecte benefice și asupra distrugerii treptate a prejudecăților înrădăcinate privind caracterul exclusiv abstract și speculativ al filosofiei. La fel, pot acționa stimulativ în sens pozitiv asupra acestor procese creșterea eficienței critice a activității filosofice,	sau	creșterea	vizibilității	publice	a	responsabilizării	filosofiei și a responsabilității filosofului față de fenomenele contemporane. Toate acestea își găsesc sursa energetică și motivația rațională în practicarea	filosofiei	ca	filosofie	aplicată. În zilele noastre eforturile globalizatoare orientate spre cuprinderea în rețele tot mai extinse a sensurilor dispersate și a semnificațiilor dizolvate reproduc, acum pe scară mondială, mecanismele alienatoare ale structurilor și sistemelor constituite conform principiilor raționalității dominante caracteristice perioadei modernității. Poziția și concepția hermeneutică se califică pe paleta filosofiei contemporane ca una capabilă de a produce eforturi eficiente în vederea evidențierii și reevaluării principiului și experienței concretului	și	a	particularului față	de	rolul	dominant	al	generalului	și universalului raționalității globalizatoare. În perioada dispersării sensului, hermeneutica încearcă o restructurare și reconstrucție a sensului căutând noile modalități ale dialogului cu tradiția. Pentru omul disperat, cuprins și pierdut în strângerea rețelelor globalizării, hermeneutica încearcă reorientarea activității filosofice spre redarea sensului lumii proprii ca lume adevărată, edificată dinspre Károly	Veress Philosophical	Topicality	of	Application Revista	de	Filosofie	Aplicată,	vol.	1,	issue	1	(Winter	2019) 8 interioritatea intensivă a ființării umane între condiții existențiale, culturale concrete și particulare. În această perspectivă activitatea filosofică	efectivă	și	eficientă	nu	se	poate	realiza	altfel	decât	sub	forma aplicării	în	sensul	hermeneutic	al	cuvântului,	și	nu	poate	să	fie	altceva decât	filosofie	aplicată.	Practica	hermeneutică	a	aplicării	are	șanse	de a	aduce	din	nou filosofia	aproape	de	condiția	umană, în forma	sa	cea mai	adecvată	pentru	condițiile	actuale,	deci	ca	filosofie	aplicată. În numele Centrului de Filosofie Aplicată felicităm cu bucurie pornirea pe drum a unei reviste filosofice, cu numeroase deschideri interși	transdisciplinare	ce	se	angajează	la	aducerea	în	sfera	publică	a activităților	de	filosofie	aplicată,	și	ne	exprimăm	încrederea	totală	față de	bunele intenții	ale inițiatorilor	de	a	propaga	cu	succes	și	de	a face accesibile	într-o	sferă	tot	mai	largă	rezultatele	cercetărilor	de	filosofie aplicată.