nikov mesta. Najml v zimnfch mesiacoch tdto ,,tie2cesta" nie je upravovan6, mechanizmy sa tam nedostanri, sneh a lad ohrozuiri chodcov. Pril'ahli budova (obr. 2) je roky neopravovan6. UZ pred rokmi na tento havarijnli stav upozoriovala Rada seniorov, poradn!' orgdn vtedaj5ieho primdtora. KedZe v srliasnostib{vam na sa na nich nesmie ietrit. Spominanf cesta pri let isku hola slavana ako zAloT.l l i t l l tovu cia drdha voienskych prftlo vfch lietadiel v pripade poikodenia vnritroletiskovei. A v tomto pripade sa pri jej vristavbe s finaninfmi prostriedkami neietrilo. Odmenou pre v5etklich je dlhoroin6 kvaIitn6 komunikdcia a kolko sa -s$tm[imuut fruns,fiur Pri chodniku, ktonije tasto vyuiivan'i ako spojnica. ly Akustrka Pavot Kovai sr urar moder6torku, dramaturgiiku a niekdai5iu tr6nerku maioretiek Martinu Kakaiiikovri. Potial'v5etko v poriadku, ai text bol vporiadku. AIe vtitulku som prehliadol, Ze som Zenichovi ponechal nesprAvnu prezyvku. Pavla Koval'a som nazval ,,Kovont". tt/lohol by byt' Kovom, ako ie Itusovskli Huscr, Vi5iovskf ViSno ci Mihalcin Lynch (no, to posledn6 velmi nesedi). VSetko by stale bolo vporiadku, nebyt toho, Ze prdve v kapele Akustika jeden naozajstny Dlata qv viem inak vycrivat, len sa vietkym trom akt6rom ospravedlnit. Druhou moZnostou ie uZ len to, Ze si Pavol Koval osvoii prezlvku Kovo. Ale to mu asi Kovo nedovoli, NUZ nid. Prep6Lite a iel6m v5etko dobr6 k spoloinef ceste Zivotom (Martine aPalbvi) ivhudobnej kari6re (Kovovi a,,Kovovi"). P. S. Pisal som ai o odborovom zvAze Kovo, ktorf podporuje itrajk vodidov SAD, ale to uZ ie dplne in-i prfbeh. MICHAL FRANK FOTO M.K Poznite'q $T€ $tr +:$-t b i i lq, i l , * iq" !" ' uietrilo na opravAch! A po tei ceste premivairi tie istd vozicl 16, ako po ul iciach Arm. gen. L. Svoboclu, Levoiskei ii Balde jovskef. Az v s(ri'asnostr sa konrpt,tcrrt r i zurnyr' laj ir nad l<val i tou r r i r ' , l i lo to ulrrbi lat . ne lstc. MILAN KRUCAY At6nynadTorysou Keby dnes Andrej Vandr6k Zil, rrnimal by, ako sa iasto prepad6me do zdrmutku nad tr,imi, ktori na toto vzne3end umenie rezignovali. ZArovert by viak videl, Ze nezabridame ani na I'udi, ktori ho pestuiri s v65nou a z kto4ich by sme si mali brat priklad. rreSov vZdy bol, je a sndd aj bude taklichto umelcov Zivota pln1i. A iste je v iom tieZ mnoho kultrirne vyspellich ludi, ktori na hlhdanie mor6lneho charakteru, tak ako Vandrik, nikdy nerezignuiri. Snrid by sme sa preto ani dnes nemuseli ostlichat nazfvat Pre5ov onlim trufal1im, no predsa priznadnym oznadenim et6ny nad Torysou. Pripomina nAm, Ze v naiei spolodnosti maiu svoje vliznamn6 miesto nielen nel'udsk6 zlodiny, ale aj vzdelanie, kultfta a mor6lny charakter iloveka. Lukii Svihura Nie, toto nie je otizka z policajnej rubriky,,hfad6 sa". Andreja Vandr6ka by ste uZ nikde nenaili, zomrel totiZ v roku 1884. Jeho duch k nim v5ak dodnes prehovAra zjeho textov. Bol totii predovsk'fm filozofom aisd tas aj rektorom pre5ovskdho evanielick6ho kol6gia. Snid aj vdaka tomuto vzdelan6mu akultrirnemu iloveku si Pre5ov vyslfZil tnifal6 oznaienie At6ny nad Torysou. Vi5nivo sa zaoberal napriklad otdzkou mordlneho charakteru dloveka, t6mou, ktorA ie taki aktudlna v kaZdom dase, sriiasnost nevynimajdc. Teda v 6ase, ked naSou spolodnostou otriasajri fatilne zlyhania politickrich Spitiek di waZdy v domoch a na uliciach. Umeniebyttlovekom Pre5ovskli filozof ch6pal dloveka zauiimav'frn sp0sobom. Videl ho totiZ ako umeleck6 dielo. Avdak kfm vfazom obrazov sri farby ii vyrazom hudby harm6nia, vfrazom umenia byt dlovekom ie ieho morAlny charakter. Vo svetle mnohych udalosti, ktor6 aktudlne hribu naSim spoloienskfm diSkurzom, sa nabdda otdzka, do by si Andrei Vandrik pomyslel o tych, ktori rezignovali na vzneien6 poslanie byt dlovekom, ba dokonca prekazili tieto snahy aj in1im. Co by si pomyslel o rozkr6dani na5ich spoloinfch peiazi, o irkladn'ich waZdich statodn'fch ludi ii fat6lnych kopancoch do I'udi, ktori sa nedokdiu br6nit? SlAvnostn6 odovzddvaniecien Tieto udalosti by nim nepochybne, tak ako kaZdrim slu5nfm dlovekom, hlboko otriasali. Neverim viak, Ze by napriek nim rezignoval na hladanie mor6lneho charakteru dloveka, kto4im sa vo svojich filozofickfch myilienkach tak fpenlivo zaoberal. Ak by sa po viac ako storoii opAt ocitol vmeste, vktorom vyudoval svojich Studentov, moZno by v stredu 6. o. 2018 zavital do historickej sAly tarku kultriry a oddychu, v ktorom sa uskutodiovalo slivnostn6 odovzd6vanie ceny mesta preSov, Ceny prim6torky, Opilov6ho zrnka a iestn6ho obdianstva. A naiiel by prvky toho. io ho tak hlboko filozoficky zasahovalo. Prvky mor6lneho charakteru, ak.foni sri napriklad poctivd pr6ca, nezi5tnost ii pokora. Zoiil by prfbehy I'udi, ktori nerezignovali na naitaZ5ie umenie zo vSetklich: umenie byt diovekom. Myslim, Ze by bol rdd, Ze si tieto skvosty viimli a ocenili aj ini. TotiZ len umenie, ktor6 nie ie ukryt6, mdZe inSpirovat aj nAs ostatnich. S ufitellou na piue VZdy som t.andila uditelbm. Ako decko ma to povolanie fascinovalo. Potom prestalo. ele zistujem, Ze som mala obrovsk6 Stastie na utitelbv, pre ktorych to bolo povolanie. A s t'imi, s ktonimi som sa stretdvala len za katedrou, sa ter.v stretdvam na tych nairozmaniteiSich miestach. Jednu profesorku, ktor6 patrila na v1i5ke medzi tie najobl'ribenejdie, stretnem len tak, pri prechddzke mestom. Ai so Ziarivrlm rismevom. T1im, ktory hddzala ai podas predn65ok, ale nAm mrzol poias jej skriSok. Dal5ieho pedag6ga, ktor6ho pedagogick6 pochody som nijako nevedela pochopit, ai som sa snim konfrontovala cez meily a dodnes sa smeiem na svojej ,,odvahe" zistovat, do od n6s vlastne chcel, stretnem st6le v tej istei budove. Ja fotrik, on fot6k. Bari6ry nepochopenia ddvno zbriran6. DalSieho lryuduiriceho, s kto4;m sme potas strednei brizdili rovnak6 chodby jednej Skoly, stretdvam pravidelne. SpAja n6s povolanie, ktor6 vZdy pretne cesty. VSetko sri to mil6 stretnutia. Ale to nailepiie ie vari wedy, ked stretnem svoiu matikarku. Atriednu zo zdkladnej. S iou to vidy skondi pri kAve di nealko pive. Nech iijri skveli pedag6gouia. MARn PIHULICoVA