TEORIE V!DY / THEORY OF SCIENCE / XXXIII / 2011 / 3 ////// esej / essay ////////////////////////////////////////////// O!PROBLÉMECH A!CÍLECH "ÍZENÍ ZNALOSTÍ Abstrakt: Studie nabízí p!ehled r"zn#ch p!ístup" k$pojmu „znalosti". Hlavní d"raz je kladen na$relevanci vybran#ch a$ aplikovan#ch znalostí vzhledem k$ dané úloze nebo !e%ené problémové situaci a$na$kompetenci subjektu znalosti, zejména vzhledem k$ v#b&ru a$ integraci r"zn#ch znalostí. To zahrnuje nejen integraci r"zn#ch oblastí znalostí, ale také integrací znalostí a$hodnot. Klí#ová slova: znalost; relevance; vyhledávání; v#b&r; integrace znalostí a$hodnot. On Problems and Goals of Knowledge Management Abstract: ' e contribution presents a$brief outline of possible approaches to the concept "knowledge". ' e main emphasis is given on the relevance of the selected and applied knowledge with regards to the given task or problem-solving situation and to the competence of the subjects of knowledge, especially concerning the selection and integration of knowledge. It includes not only the integration of various spheres of knowledge, but also the integration of knowledge and values. Keywords: knowledge; relevance; retrieval; selection; integration of knowledge and values. LADISLAV TONDL Kabinet pro studium v!dy, techniky a"spole#nosti Filoso$ ck% ústav AV &R, v. v. i. Jilská 1, 11000 Praha 1 email / stsscz@cesnet.cz 470 Mnohost p$ístup% k!pojmu „znalost" To, co naz%váme „znalostí", tradi#n! pokládáme za"v%sledek úsp!'né poznávací #innosti, za"produkt dlouhodobé evidence, opakovan%ch zji't!ní nebo potvrzené zku'enosti. Znalost je v%pov!dí o"n!#em, co je nebo m()e b%t ur#itou entitou, stavem, situací nebo d!ním, procesem, zm!nou nebo sledem zm!n. Znalost je také n!#ím, co zvy'uje úrove* na'ich jistot nebo, jinak vyjád+eno, co sni)uje úrove* nejistot, neur#itosti a"tedy také na'í neznalosti. Proto je znalost také p+ijatelnou a"uznávanou odpov!dí na"r(zné typy otázek, zejména otázky navozené slovy „co", „kdo", „kdy", „kde", „pro#", „zda", „jak", „kam" a" p+ípadn! dal'í v%razy vyjad+ující de$ cit znalosti, pot+eby sní)it míru nejistot nebo neur#itostí. Znalost, respektive to, co pokládáme za"obsah znalosti, m()e b%t nejen sv%m tv(rcem, ale také dal'ími subjekty znalostí r(zn%m zp(sobem manipulována, tj. objevena, zji't!na, potvrzena nebo zpochybn!na, av'ak také vyu)ita, aplikována a"zárove* zneu)ita. Znalost, její geneze, uplatn!ní a"praktické vyu)ívání je spojena se speci$ ck%mi rysy jedinc( i"pospolitostí toho druhu )iv%ch tvor(, které ozna- #ujeme termínem Homo sapiens. Z"t!chto speci$ ck%ch rys( rozhodn! nelze pominout dále uvedené charakteristiky: – tendence, snahy a"úsilí, které lze charakterizovat jako cesty od"aktuálního sv!ta k"t!m vizím mo)n%ch sv!t(, které mají podoby dokonalej- 'ích, )ádoucích nebo cht!n%ch sv!t(, tj. teleologick%ch sv!t(, – schopnost rozhodování i"pot+eba rozhodování a"tudí) volby dokonalej'ích, mo)n%ch a" provediteln%ch alternativ v#etn! alternativ cíl(, prost+edk( a"podmínek, volby zám!r(, plán( a"o#ekávání, – realizovatelnost cílov! orientovan%ch jednání nebo #inností schopn%ch uskute#nit zvolené cíle, vyu)ít pou)iteln%ch a" dostupn%ch prost+edk( a"tím také uspokojit vyt#ené zám!ry a"cíle. Lidské my'lení, uva)ování a" geneze nám!t(, p+ání nebo zám!r( probíhá v"polarit! dvou sv!t(: sv!ta aktuálního, v"n!m) se pohybujeme, v"n!m) pro- )íváme a"registrujeme obtí)e, nará)íme na"mnohá omezení a"rizika, a"sv!ta )ádoucího, dokonalej'ího a"tedy sv!ta teleologického, preferovatelného a")ádoucího. V"t!chto souvislostech jsou generovány situace, kdy vzniká pot+eba znalostí, nebo de$ cit dostupn%ch nebo disponibilních znalostí, kdy jsou vytvá+eny podn!ty a"po)adavky, aby pot+ebné znalosti byly zji't!ny, vyhledány nebo nov! objeveny, kdy se hledají zdroje takov%ch znalostí nebo alespo* ty subjekty, které bu, takov%mi znalostmi ji) disponují nebo jsou s" to je Ladislav Tondl 471 zjistit, posoudit, p+ipravit jejich aplikace nebo je doká)ou kvali$ kovan! aplikovat. Tato d(le)itá a"n!kdy naprosto rozhodující slo)ka +ízení znalostí b%vá #asto podce*ována nebo pova)ována za"n!co samoz+ejmého, spontánního, co je proveditelné jaksi v"b!)ném chodu v%zkumného a"v!deckého v%voje. Neschopnost akceptovat nebo alespo* respektovat nové a"iniciativní nám!ty a"inova#ní iniciativy tak podporuje vznik situací, kdy podstatná #ást akademick%ch obcí je zahled!na do"vlastní tématiky a"v'e, co není schopna za#lenit do" tradi#ních tematick%ch struktur nebo konceptuálních rámc( prost! odmítá a"bagatelizuje. Vá)n%m protivníkem 'ir'ího a" hlub'ího p+ístupu k" znalostem, toho p+ístupu, kter% b%vá ozna#ován jako „komplexní", „globální" nebo také „multikriteriální", je také p+ecen!ní pouze vlastních metod, pravidel a" znalostí, lp!ní na" tradi#ních p+ístupech a" zp(sobech zvládání +e'en%ch problém( se zd(vodn!ním, )e jsou jednozna#n! potvrzené a"osv!d#ené. Pro n!které nositele t!chto názor(, postoj( i"zásad je typické, )e uznávají jen to, co sami znají, a"to, co neznají, pro n! neexistuje. Tyto postoje a"projevy, které je mo)no ozna#it jako jist% znalostní „rezortismus", mohou zp(sobit vá)né 'kody, vytvá+et komunika#ní rizika p+i +e'ení n!kter%ch problémov%ch situací. V"takov%ch p+ípadech p+ecen!ní vlastních znalostí p(sobí jako omezující nebo zpo),ující faktor. Dosud kolem sebe vidíme v%sledky n!kter%ch technick%ch a"ekonomick%ch +e'ení, která byla realizována jen z"omezen%ch hledisek a"k"pom!rn! jednostrann%m cíl(m, p+i#em) byla ignorována jiná a"#asto velice d(le)itá hlediska. Uva)ujeme-li o"problémech vyhledání, posouzení nebo jin%ch manipulací znalostí, je nezbytné up+esnit to, co chceme vyhledat, posuzovat nebo s" #ím chceme nebo musíme jakkoliv manipulovat. V" t!chto souvislostech je t+eba brát v"úvahu, )e i"to, co naz%váme znalostí, má r(zné dimenze, je vázáno na"r(zné souvislosti, nebo, pova)ujeme-li znalost za" jistou funkci, je vázáno na" r(zné argumenty. Jinak vyjád+eno, znalost je nejen znalostí n!#eho a"má tedy jist% obsah, ale v)dy také znalostí n!koho a"tedy vázána na"ur#ité subjekty znalostí, a"rovn!) znalostí pro n!co nebo k"n!#emu, co) znamená, )e je nebo m()e b%t spojována s"vyjád+enou nebo alespo* p+edpokládanou cílovou orientací. Má-li znalost ur#it% obsah, aji) jde o"entity, stavy, situace, d!je, návody nebo postupy #inností a"jiné podoby obsah(, pak tyto obsahy mohou b%t vázány r(zn%mi operátory, kter%mi jsou zejména operátory vyjad+ující stupn! nebo míry jistoty, v!rohodnosti, mo)nosti, operátory #asového, lokálního, osobního nebo jiného omezení. To se t%ká také subjekt( znalostí, kter%mi jsou ti, kte+í znalost vytvo+ili, znalost si osvojili nebo znalost teprve hledají O!problémech a!cílech "ízení znalostí 472 nebo ji po)adují. Také cílová orientace znalostí m()e b%t spojována s"+adou podmínek a"omezení, kter%mi jsou zejména podmínky a"hranice mo)n%ch nebo p+ípustn%ch manipulací, aplikací, vyjád+ení, ulo)ení, apod. Obsah znalosti m()e b%t podstatn! ovlivn!n a"n!kdy i"velmi pozm!n!n kontextem a"podmínkami, v"nich) je p+edkládán nebo po)adován. Obsah znalosti a!$ízení znalosti Z"ryze vn!j'ího hlediska má znalost podobu sd!lení, zprávy, a"tudí) povahu v%pov!di nebo souboru v%pov!dí. Proto)e znalost je také znalostí n!koho a" tedy jistého subjektu, musí b%t tento subjekt schopen sd!lení akceptovat a" tomuto sd!lení porozum!t a" sd!lení adekvátn! interpretovat. Navíc pak obsah sd!lení, a"tedy v"n!m obsa)ená znalost, je s"to sni)ovat jeho neznalost, nev!domost nebo nejistotu, nebo, jinak vyjád+eno, zvy'ovat míru jeho jistot nebo ur#itosti, respektive zvy'ovat úrove*, kvalitu, a" tím i" v%sledky jeho #innosti, v"ní) byla znalost anga)ována. Uveden% p+ístup k"pojmu „znalost" a"zejména k"pojmu „obsah znalosti" vede k" n!kolika d(le)it%m d(sledk(m, mnoha manipulacím a" podobám vyu)ívání znalostí: – Tento p+ístup poukazuje na"úlohu informa#ních dimenzí znalostí a" jejich funkcí posilovat jistoty #lov!ka v" r(zn%ch )ivotních situacích, ve"volbách +e'ení r(zn%ch problémov%ch situací. V" tomto ohledu p+inesly d(le)ité podn!ty v%sledky teorie informace, pokusy o" akcenty na"sémantické a"pragmatické dimenze v"procedurách vyhledání, posouzení i"praktického uplatn!ní znalostí. – Tento p+ístup rovn!) zd(raz*uje úlohu p+edpoklad( získání a"vyu)ití znalosti, v%znam toho, co naz%váme „kompetence" p+íjemc( znalosti, a"to nejen v"u#ebních a"vzd!lávacích procesech, ale prakticky v"+e'ení v'ech úloh a"problémov%ch situací, v"nich) musí b%t anga)ovány znalosti. – Nemen'í v%znam tohoto p+ístupu k" znalostem a" jejich obsahu a"zvládnutí znalostí tkví v"nov%ch akcentech a"s"nimi spojen%ch nárocích na"to, jak budeme chápat, interpretovat a"také kontrolovat kvalitu zvládnutí znalostí: Tradi#ní, dosud roz'í+en% a"uplat*ovan% zp(sob kontroly zvládnutí znalostí tkv!l v" tom, )e subjekt, kter% m!l b%t kvali$ kován jako ten, kter% zvládl jisté znalosti, byl schopen je dostate#n! p+esn! reprodukovat. Není jist! mo)no schopnost znalosti slovn! reprodukovat ani diskvali$ kovat ani odsoudit. Sou#asn! je ú#elné zd(raznit, )e pro Ladislav Tondl 473 mnohé typy znalostních kvali$ kací je t+eba znát více, tj. jak, k" #emu a"k"jak%m cíl(m je mo)né a"p+ípustné dané znalosti aplikovat. – V"n!kter%ch situacích vy)adujících aplikace znalostí je prosp!'né po)adovat nejen kvali$ kované rozhodování o" uplatn!ní znalostí, ale také rozhodování, které je rovn!) odpov!dné, které dostate#n! respektuje nejen znalosti, ale také v"dané situaci p+íslu'né hodnoty. Obsah znalostí má z+eteln! vyzna#ovat speci$ kaci toho, co pot+ebujeme vyhledat, jaké nároky a"o#ekávání s"nalezením ur#ité znalosti spojujeme. Z"t!chto d(vod( mají velk% v%znam nejen titul a"podtitul, ale také v%sti)n% abstrakt a"klí#ová slova, vztahy k"vymezené tematické a"problémové oblasti. To ov'em není jen povinností autora sd!lení a"prezentace znalosti, ale musí to také jednozna#n! ur#it a"dob+e charakterizovat subjekt hledání, respektive dobr% konzultant vyhledání znalosti. Také v"t!chto souvislostech jist! nelze podcenit úlohy vzd!lávacích a"kvali$ ka#ních postup( a"systém(. Ji) bylo poukázáno na" nedostate#nost a" neúplnost pouhé slovní reprodukce znalostí. Nemén! d(le)it%m nárokem na"subjekt vyhledání je v!d!t, k"jak%m cíl(m a"pot+ebám, pro co nebo k"#emu pot+ebujeme v!d!t a"tedy zjistit. Takové nároky jsme oprávn!ni vyslovit v"situaci, kdy vzd!lávací a"kvali$ ka#ní systém mohou bezprost+edn! poskytnout jen zlomky toho, co budeme pot+ebovat v"nov%ch úlohách a"v"nov%ch problémov%ch situacích. To platí také o"mo)nostech spojení se soustavou prost+edk( a"informa#ních technologií, které kdysi H. G. Wells nazval „sv!tov%m mozkem" nebo „sv!tovou encyklopedií". Mo)nosti soudob%ch informa#ních technologií mají v'ak také svoji „odvrácenou stranu", tj. n!kdy umo)*ují vhled do"n!kter%ch sd!lení (a"do"jejich obsah(, které byly p(vodn! ur#eny jen vybranému a"omezenému okruhu p+íjemc(, mají tajn% charakter a"obsahují to, co se nem!lo dostat jin%m p+íjemc(m). V"situaci, kdy #lov!k pot+ebuje n!co znát, kdy poci-uje to, co lze ozna#it jako znalostní pot+eba nebo znalostní de$ cit, nem()e jej uspokojit jakákoliv znalost. Práv! v"t!chto souvislostech si uv!domujeme relativnost znalosti, tj. vztah sd!lení obsahující znalost k" jist%m cíl(m, k"proveditelnosti ur#it%ch #inností, k"efektivnímu vyu)ití prost+edk(, které jsou v"dané situaci k"dispozici. V"t!chto nebo analogick%ch souvislostech uplat*ujeme tu hodnotící charakteristiku, kterou vyjad+ujeme termínem „relevantnost". Pro vlastníka a"u)ivatele slo)itého technického za+ízení jsou v%znamné a"tedy relevantní znalosti obsahem tohoto za+ízení. Pro léka+e, kter% si z" prvních projev( pacienta utvo+í první hypotézu mo)ného onemocn!ní, jsou d(le)itá p+esná zji't!ní t!ch symptom(, je) jsou pro dané onemocn!ní relevantní, zatímco O!problémech a!cílech "ízení znalostí 474 jiné symptomy nemusí b%t vzhledem k" p+edpokládanému onemocn!ní relevantní. M()eme tedy uva)ovat o"relevanci ur#it%ch empirick%ch zji't!ní vzhledem ke"znám%m hypotézám, v!deck%m zákon(m nebo znám%m generalizacím. Stejn! tak jsou relevantní znalosti vyjád+ené v"ur#it%ch generalizacích a"hypotézách vzhledem k"jist%m situacím a"zejména problémov%m situacím ve"vymezené tematické sfé+e. Stejn! tak je mo)no posoudit komplex znalostí reprezentovan% souborem generalizací, pravidel a"disponibilní empirickou evidencí vzhledem k"vyt#en%m cíl(m v"dané tematické oblasti, k"dané prostorové oblasti a"v"ní dosa)iteln%ch cíl(. V"právním uva)ování a"rozhodování je pln! smysluplné posouzení relevance uznávan%ch právních pravidel a"zákon( vzhledem ke"zji't!n%m skute#nostem. Také projev „relevance" lze patrn! nejv%hodn!ji vyjad+ovat informa#ními mírami, které jsou zalo)eny na"pojmu „p+enesené informace" (transinformace), kter% vyjad+uje informa#ní míry obsahu sd!lení vzhledem k"obsahu jiného sd!lení. Obtí)nost t!chto postup( tkví zejména v" tom, )e je t+eba pracovat s"r(zn%mi zdroji t!chto prost+edk(, nap+íklad s"frekven#ními hodnotami na"jedné stran! a"s"mírami odhad(, o#ekávání nebo jin%ch zdroj( p+edpoklad(. Akcenty na"v%znam relevance obsah( sd!lení mohou mít velk% a" zejména stimulující v%znam v"sou#asné situaci #lov!ka zaplaveného p+ebytky rozmanit%ch sd!lení a"zpráv, z"nich) v!t'inu ani ne)ádal ani nepot+eboval. Navíc pak provozovatelé r(zn%ch komunika#ních procedur a"informa#ních nebo spí'e pseudoinforma#ních tok( také pou)ívají t!chto zp(sob(, aby zatemnili pozornost p+íjemc( a"odvedli jeho pozornost od"vá)n!j'ích problém( a"situací. Tím d(le)it!j'í je zji't!ní, )e vyhledání a"v%b!r relevantních znalostí, a"to p+edev'ím vzhledem k"cíl(m a"úkol(m, v"nich) znalosti budou nebo mají b%t anga)ovány, je naprosto nepominutelnou slo)kou a"také nutn%m p+edpokladem organizace, uspo+ádání a"+ízení tohoto souboru krok(, #inností a" rozhodnutí, které lze souhrnn! ozna#it jako „+ízení znalostí". Do"tohoto souboru #inností také pat+í dobré rozli'ení relevance nalezen%ch, vybran%ch a"zvolen%ch znalostí od"pseudorelevance n!kter%ch nabízen%ch znalostí a"tudí) také metod, postup( a"prost+edk(, i"kdy) mohou b%t nabízeny a"doporu#ovány jako podstatné nebo dokonce v"dané úloze nepostradatelné. Nelze tedy pominout, )e procedurami spojen%mi se znalostmi, aji) jde o"jejich tvorbu, roz'i+ování, posuzování nebo dal'í rozhodovací procedury, jsou v)dy spojeni ur#ití lidé, kte+í mají nebo mohou mít velice rozmanité zájmy nebo ambice. Lze tedy uva)ovat o"v%znamu subjekt( znalosti. Ladislav Tondl 475 V&znam a!úlohy subjekt% znalosti Není-li +ízení znalostí jen v%b!rem, volbou a"rozhodováním o"adekvátních, a" tedy také pot+ebn%ch znalostech vzhledem k" +e'ené problémové situaci, ale v)dy také volbou a"rozhodováním o" lidech nebo subjektech spojen%ch s"d(le)it%mi etapami aplikací takov%ch znalostí, pak n!kdy volba osobností odpov!dn%ch za"aplikace znalostí m()e mít rozhodující podíl na"úsp!'ném +e'ení náro#né úlohy. Klasick%m p+íkladem takového uplatn!ní a"anga)ování subjekt(, odborník(, specialist( a"tedy vysoce kvali$ kovan%ch reprezentant( t!ch oblastí v!dy a"v%zkumu, které m!ly nebo mohly b%t vyu)ity, bylo vytvá+ení t%m( nebo organizovan%ch skupin vybran%ch specialist( a"expert( pro projekty, které m!ly urychlit vít!zství Spojenc( ve"druhé sv!tové válce. (Na"+e'ení a"+ízení takov%ch t%m( se v%znamn! podíleli V. Bush a"A. M. Weinberg, profeso+i p+ední americké technické univerzity MIT.) Jistou podobou +ízení znalostí jsou #innosti, které p+edcházejí vlastnímu startu organizované a"institucionáln! zaji'-ované v%zkumné a"v%vojové práce, zejména speci$ kace, zd(vodn!ní cíl( a"prost+edk( v%zkumn%ch program(, jejich organiza#ní, ekonomické, technické i"personální zaji't!ní, jejich ocen!ní a"p+ijetí p+íslu'n%mi orgány v%zkumného a"grantového systému. Vlastnímu poznávacímu v%zkumnému a"v%vojovému procesu #asto p+edchází kvali$ kované posouzení proveditelnosti navrhovan%mi kapacitami, lidmi i"prost+edky, zd(vodn!ní navrhovan%ch cíl(, jejich o#ekávan%ch dopad( v#etn! mo)n%ch rizik, #asov%ch harmonogram(, apod. Tak vznikla a"rozvíjela se tematika, která byla n!kdy nevhodn! naz%vána „plánováním v!dy a"v%zkumu" a"která b%vá obvykle charakterizována jako „v!dní a"v%zkumná politika". Sféra #inností a" rozhodovacích proces( ozna#ovaná termínem „+ízení znalostí" se tedy net%ká jen posouzení a"volby adekvátních znalostí vzhledem k" zji't!né a"uznávané situaci a" s" jejím +e'ením spojen%ch cíl(, úloh a" postup(, zahrnuje také tematiku pot+eb, nárok( a" kritérií spjat%ch se subjekty, tj. s"osobnostmi, t%my a"organizacemi anga)ovan%mi v"+e'ení dané problémové situace, v"ur#ení a"posouzení vhodn%ch a"pou)iteln%ch postup( a" prost+edk(. Tyto stránky +ízení znalostí vytvá+í nové nároky, z" nich) za"aktuální a"pot+ebné je mo)no pova)ovat zejména: – nároky na" formy a" kvalitu komunikace mezi experty z" r(zn%ch obor(, a" to nejen expert( v!deck%ch, ale také organiza#ních a"praktick%ch, O!problémech a!cílech "ízení znalostí 476 – nároky na"vzájemn% respekt a"pochopení v#etn! respektování jin%ch hledisek, názor( a"preferencí, – pot+eby vhodné integrace znalostí, kritérií a"jejich relevance vzhledem k"cílové orientaci celkového +e'ení. Pro v!t'inu úloh spojen%ch s"manipulacemi se znalostmi, s" jejich vyhledáním, posouzením a" r(zn%mi podobami vyu)ití i" aplikací má velk% v%znam kvalita komunika#ních proces(. Tradi#ní a" po" dlouhá období praktikovaná p+íprava specialist( kladla d(raz na"spolehlivé osvojení terminologie vymezeného oboru nebo tematické a"problémové oblasti. Soudobé praktické vyu)ívání znalostí v'ak vy)aduje aplikace v%sledk( r(zn%ch obor(, klade d(raz na"pot+eby integrace znalostí r(zn%ch obor(. Ji) vyu)ívání informa#ních technologií vyzvedlo nároky na"to, co b%vá vyjad+ováno termínem „informa#ní gramotnost". Patrn! nemen'í v%znam má soubor znalostí, schopností a"dovedností, které by bylo mo)no charakterizovat jako „integra#ní gramotnost", tj. schopnost syntetizovat r(zné typy znalostí, pochopit jejich vzájemné vazby a"posoudit jejich míry relevance vzhledem k" povaze a" cíl(m +e'en%ch úloh. Integra#ní gramotnost, kterou je t+eba zvlá't! ocenit p+i navrhování, projektování a"v%sledném p+ijetí rozsáhl%ch investi#ních celk( a" slo)it%ch technick%ch za+ízení a" jejich dlouhodob%ch dopadech, p+edpokládá zohledn!ní dal'ích kritérií zahrnujících také zcela odli'ná a" zdánliv! externí hlediska, nap+íklad zdravotní, ekologická, estetická, av'ak v"n!kter%ch situacích také hlediska etická, hlediska spojená nejen s"aktuální, ale také s"budoucí odpov!dností, s"mo)n%m zneu)itím aj. Technická a" ekonomická +e'ení a" s" nimi spojené inova#ní kroky by nem!ly opomíjet ta hlediska, názory, a"zejména obavy vyslovované ti'e nebo #asto jen skryt! v"situacích, kdy rozhodující slovo ve"volb! +e'ení, jeho cíl( i"prost+edk( mají p+edstavitelé moci, jako tomu b%vá u"tzv. politick%ch +e- 'ení a"rozhodování. Minulá období monopolní moci nám ostatn! zanechala mnoho stop takového jednostranného rozhodování a" jednostranné volby akcentující jen vybrané zájmy p+edstavitel( takové monopolní moci. Ani sou#asné politické rozhodování není ov'em opro't!no od"mnoha rys( jednostrannosti nebo jen od"hledisek spojen%ch se zájmy jen n!kter%ch aktér(, nap+íklad proto, )e aktuální politickou moc n!jak ovlivnili. Integrace r(zn%ch znalostí a"s"nimi spjat%ch kritérií nebo ohled( na"r(zná mo)ná rizika není tudí) ani snadnou ani jednoduchou zále)itostí. V"t!chto souvislostech nelze také p+ece*ovat tzv. v!t'inové rozhodování, hlasování nebo referenda, v" nich) v!t'ina m()e b%t populisticky zmanipulována nebo získána jen pro jedin% typ +e'ení. Spí'e lze spoléhat na"poradní expertní t%my interLadislav Tondl 477 disciplinární povahy, v"nich) vysoká úrove* znalostí je spjata s"hodnotami, s"respektováním dlouhodob%ch efekt(, mo)n%ch rizik a"havárií. Poukazujeme-li na"úlohy hodnot, máme na"mysli p+edev'ím hodnoty individuální i"spole#enské odpov!dnosti, která je vztahována nejen k"sou#asnosti, n%br) také k"budoucím generacím. "ízení znalosti a!cílová orientace znalostí V"p+edchozích +ádcích bylo poukázáno na"d(le)it% rys znalosti, tj. na" tu skute#nost, )e znalost je nejen znalostí n!#eho a"má tedy jist% obsah, ale také na" to, )e znalost je v)dy znalostí n!koho, a" je proto vázána na"ur#ité subjekty, a"dále na"ty souvislosti odkr%vající, )e znalost b%vá spojována s"jistou cílovou orientací. Pot+ebujeme n!co znát, v!d!t, zjistit, získat nebo rozhodnout z"r(zn%ch d(vod(, které pak podn!cují nejen p+ímé a"bezprost+ední poznávací aktivity, jejich programy, ale i" dal'í podoby hledání znalostí, zejména v"r(zn%ch znalostních fondech a"sítích, v"literatu+e, v"knihovnách, u"p+edpokládan%ch subjekt( takov%ch znalostí. K"tomu pak slou)í tradi#ní podoby získávání znalostí v#etn! 'kolsk%ch a"vzd!lávacích systém( a" také dal'í postupy a" formy zalo)ené na" vyu)ívání informa#ních technologií. Práv! tyto postupy pak stimulovaly vznik a"rozvoj zvlá'tního tematického okruhu, kter% b%vá charakterizován jako „znalostní vyhledávání" (nebo informa#ní vyhledávání, knowledge retrieval). Nové kroky ve"sférách poznání, objev( a"zji't!ní znalostí jsou zpravidla vázány na"vlivy nebo stimulace jistého zám!ru, programu nebo plánu. Lze tedy uva)ovat o"sférách podn!t(, které by bylo mo)no charakterizovat jako intencionální dimenze znalostí. Na"d(le)ité úloze intencionální dimenze nic nem!ní ani známá skute#nost, )e p(vodní zám!ry a"s"nimi spojen% komplex +ízen%ch a"organizovan%ch #inností m()e vést k"v%sledk(m, které p(vodn! nebyly o#ekávány, které se ukázaly jako v%znamné pro zaji't!ní a"uspokojení jin%ch cíl(, které se staly pozitivním p+ekvapením. Klasick%m p+íkladem takové paradoxie vztah( zám!r( a"dosa)en%ch v%sledk( p(vodních zám!r( je Kolumbova cesta, která m!la vyhledat snaz'í cestu do"Indie a"ke"zdroj(m tehdy tak cen!ného ko+ení a"fakticky objevila nov% kontinent, Ameriku. Intencionální dimenze souboru #inností, které jsou spojeny s"vyhledáním nebo zji't!ním znalostí, s"posouzením jejich adekvátnosti a"s"dal'ími procedurami rozhodování, uplatn!ní nebo aplikací znalostí jsou #asto motivovány zji't!ním a" uznáním rozdíl( r(zn%ch obraz( i" pro)ívání a" akceptování dvou r(zn%ch sv!t( nebo situací: sv!ta aktuálního a" sv!ta cht!ného, )ádoucího, po)adovaného nebo, jinak vyjád+eno, sv!ta teleologicO!problémech a!cílech "ízení znalostí 478 kého. Za"t!chto podmínek také mluvíme a"uva)ujeme o"zji't!né a"uznávané problémové situaci. Taková situace je také v%sledkem r(zného hodnocení t!chto dvou sv!t( nebo dvou hodnotov! odli'n%ch situací. Volíme jist% cíl své #innosti p+ed jin%mi mo)n%mi v%sledky, preferujeme ur#ité postupy, prost+edky nebo metody p+ed jin%mi proto, )e takové cíle, v%sledky nebo postupy pokládáme za"hodnotn!j'í, dokonalej'í nebo v%hodn!j'í. Do"na- 'eho rozhodování tak vstupuje nejen znalost v!t'ího a" dále rostoucího okruhu alternativ, ale také r(zné hodnoty, kritéria nebo d(vody ocen!ní. Spektrum hodnot, které vstupují do"rozhodovacího procesu, je ov'em velice rozmanité a"r(znorodé, zále)í na"kvali$ kaci, úrovni i"odpov!dnosti subjektu volby a"subjektu rozhodování. P+itom nejde jen o"to, co je kvalitní, dobré, prosp!'né, ale také komu, pro koho a"k"#emu je to dobré a"prosp!'né. Také samotná znalost má své speci$ cké hodnoty. Z"nich za"podstatnou je t+eba pova)ovat hodnotu jistoty nebo míry jistoty v"tom smyslu, jak tuto hodnotu zavedla matematická teorie informace. Míra jistoty nebo míra informace je v"t!chto souvislostech chápána jako negace entropie nebo, jak to m()e b%t vyjád+eno, jako negentropie, tj. negace neuspo+ádanosti, rozsahu nebo míry o#ekávan%ch rizik, ztrát nebo 'kod. Kvalitní a!odpov'dné uplatn'ní znalostí Je-li +ízení znalostí soustavou organizovan%ch a" cílov! orientovan%ch #inností a"manipulací se znalostmi ve" vztazích zdroj( a"obsah( znalostí, subjekt( znalostí a" cílové orientace znalostí, nem()e tato soustava krok( a"rozhodnutí pominout tu sféru, kterou obvykle ozna#ujeme jako praktické uplatn!ní nebo aplikace znalostí. Jde o"sféru #inností, kterou T. Kotarbi.ski u#inil hlavním p+edm!tem zájmu tematického celku, kter% ozna#il termínem „praxeologie", nebo která b%vá také charakterizována jako „praktická $ loso$ e". Kvalitní a"odpov!dné uplatn!ní znalostí p+edpokládá a"zahrnuje zejména posouzení cílové orientace t!ch #inností, v"nich) jsou znalosti anga)ovány nebo, jinak vyjád+eno, zaji't!ní mezí nebo zábran v'ech podob zneu)ití znalostí. Tematiku zneu)ití znalostí posunula do"pop+edí pozornosti +ada p+ípad( a"nov%ch situací, jak%mi jsou p+ípady zneu)ití moderních znalostí a"s"nimi spojen%ch technologií lidmi z"oblasti organizovaného zlo- #inu, terorismu i"zlo#ineck%ch organizací. Se zneu)itím znalostí kalkulují také ti, kte+í se vkrádají do"informa#ních a"znalostních fond(, tzv. hacke+i nebo ti, kte+í vykrádají fondy intelektuálního a" kulturního bohatství. Je t+eba poukázat na"to, )e pro v'echny slo)ky toho komplexu, kter% naz%váme „+ízením znalostí", platí a"je t+eba dodr)ovat: Ladislav Tondl 479 – jisté nároky nebo po)adavky, které musí b%t zaji't!ny a" pln! respektovány, – ur#ité meze platnosti, oprávn!nosti nebo kompetencí, – jistá pravidla vymezující formy a" postupy ovládání, rozhodování nebo p+ijatelné podoby manipulací, respektive ur#ité hodnoty závazné pro prvky daného celku. Uvedené nebo i" dal'í mo)né nároky, meze, pravidla i" hodnoty jsou speci$ cké pro uvedené základní slo)ky znalostí, tj. obsahy i"formy znalostí, subjekty spjaté se vznikem, transferem nebo uplatn!ním znalostí a"rovn!) se sférou cíl(, cílov! orientovan%ch #inností spjat%ch s" uplatn!ním nebo aplikací znalostí. Je t+eba zd(raznit, )e uvedené typy nebo alespo* p+edpoklady nárok(, mezí, nárok( a"pravidel jsou tradi#ní a"m!ly by b%t i"dále koncipovány tak, aby neomezovaly inspiraci, iniciativu i"ú#eln% rozvoj nebo roz'í+ení v'eho toho, co souvisí s"v%vojem znalostí a"jejich ú#eln%m vyu)íváním. Proto je také pozitivním rysem jejich funkcí, )e jsou spí'e spontánn! ne) v!dom! dodr)ovány, )e jsou pova)ovány za"n!co samoz+ejmého. Pro znalosti, jejich formy, obsahy, zp(soby vyjád+ení nebo prezentace se o"koncepce i"kontroly uveden%ch nárok(, po)adavk( a"princip(, které musí b%t dodr)ovány, postaraly dal'í obory, jak%mi jsou p+edev'ím v!dy o"jazyce, jeho strukturách a" pravidlech, obory o" lidské komunikaci, jak%mi jsou sémiotika a"sémantika, logika a"matematika, tzv. kognitivní v!dy a"studia zab%vající se poznávacími procesy. Mén! z+etelná je pozornost v!novaná subjektu znalostí, a" to nejen subjektu poznání, formulace a" prezentace v%sledk( poznávací aktivity, ale také subjekt(m spojen%m s" transferem znalostí, jejich ulo)ením do"pam!-ov%ch médií, vyhledáním a"hodnocením. Tradi#ní hlavní pozornost v!novaná postup(m, nárok(m, obsah(m i" formám u#ení – p+edev'ím ve" vztahu k"mlad'í generaci –, 'kolské soustav! a" jejím stup*(m by m!la b%t více a"hlavn! d(sledn!ji roz'i+ována o"problémy celo)ivotního vzd!lávání, o"problémy zodpov!dného v%b!ru, zlep'ení a"vytvá+ení schopností i"kapacit umo)*ujících nejen vybírat a"akceptovat, ale také kriticky posoudit i"odmítat. Pro #leny v'ech lidsk%ch pospolitostí znalost, a" to nejen znalost aktuálního sv!ta, ale také r(zn%ch podob „mo)n%ch sv!t(" v#etn! sv!t( teleologick%ch, )ádoucích, preferovan%ch a"podmínek nebo p+edpoklad( jejich proveditelnosti, p+edstavuje jistou hodnotu, a" to hodnotu intelektuální podoby. Tato hodnota podstatn! ovliv*uje i" orientuje na'e kruhy a" na'e rozhodování tak+ka ve" v'ech oblastech lidsk%ch cílov! orientovan%ch #inností. Z" t!chto d(vod( je mo)no o"znalosti uva)ovat jako o"v%znamné O!problémech a!cílech "ízení znalostí 480 slo)ce intelektuálního bohatství. To také znamená, )e toho typu bohatství lze dob+e, ú#eln! i"odpov!dn! vyu)ít. Je v'ak mo)no tohoto typu bohatství zneu)ít, lze je p+edat jin%m, lze je také ukradnout. Proto byla vytvo+ena právní ochrana intelektuálního bohatství, kterou by m!ly zaji'-ovat zákony tzv. autorského práva. Tato právní ochrana má ov'em, podobn! jako jiné podoby právní ochrany, své skuliny nebo meze. Podobn! jako v"jin%ch p+ípadech nebo situacích právní ochrany je )ádoucí prost+edky právní doplnit, roz'í+it a"doplnit spolehliv%mi prost+edky kontroly. De$ cit takové kontroly ukázaly také známé p+ípady kráde)í nebo zneu)ití v%sledk( jin%ch autor( p+i procedurách získávání titul( a"v!deck%ch hodností. Jin%m vá)n%m nedostatkem v" t!chto souvislostech je de$ cit etick%ch zásad a"nedostatk( etick%ch pravidel. Pro n!které #innosti p+edpokládající anga)ování náro#n%ch znalostí byl tradi#n! vy)adován soubor hodnotov%ch nárok( ozna#ovan% jako ethos povolání. Tak tomu bylo p+i povolání léka+e, duchovního, v!dce, soudce, u#itele a"n!která dal'í povolání. Intelektuální náro#nost, vysoká míra odpov!dnosti, dlouhodobá studijní p+íprava a"+ada dal'ích faktor( #inila z" t!chto typ( #innosti lépe spole#ensky oce*ované a"honorované profese. Mnohé z" t!chto hodnot byly deformovány v"minul%ch obdobích, zejména v"obdobích monopolní vlády a"monopolní ideologie s"jejím kultem moci, a"to nejen moci politické a"ekonomické. V"sou#asnosti jde zejména o"to, aby se do"t!chto profesí nejen vrátily jejich hodnoty i"jejich ethos, ale také o"to, aby byly nále)it! ocen!ny. Je ov'em t+eba dodat, )e ethos a"s"ním spojené hodnoty chybí nebo nejsou respektovány v"mnoha dal'ích profesích, zejména u"profesí spojen%ch s"mocí, se záva)n%m spole#ensk%m i"politick%m rozhodováním. (P(sobení v"t!chto profesích spí'e slibuje, ne) zaru#uje nadstandardní odm!*ování a"mo)nost dal'ích cest k"bohatství.) Hodnotovou atmosféru také siln! ovliv*uje tlak konzumní spole#nosti, masové sd!lovací prost+edky a" n!které jejich spí'e patologické produkty ve"sférách zábavy, reklamy a"bulváru, které hlásají kult levné zábavy, po)itk( a" „cesty z" nudy", kterou ov'em tatá) hodnotová atmosféra spí'e posiluje a"z" #ásti i"produkuje. I"kdy) nelze podcenit uvedená nebo jiná analogická rizika, autor t!chto +ádk( by rád vyslovil p+ání a"nad!ji, )e kvalitní a"odpov!dná aplikace znalostí se bude více a"z+eteln!ji prosazovat i"kontrolovat, a" to také díky d(sledn!j'ímu anga)ování hodnot, zejména hodnot osobní a"spole#enské odpov!dnosti. Ladislav Tondl