IONUŢ COSTEA ISTVÁN KIRÁLY DORU RADOSAV FOND SECRET FOND „S" SPECIAL Coperta de FLORIN FLOREA © Editura Dacia, 1995 Lucrare apărută cu spirijinul MINISTERULUI CULTURII IONUŢ COSTEA ISTVÁN KIRÁLY DORU RADOSAV FOND SECRET FOND „S" SPECIAL Contribuţii la istoria fondurilor secrete de bibliotecă din România Studiu de caz. Biblioteca Central Universitară „Lucian Blaga" Cluj-Napoca EDITURA DACIA CLUJ-NAPOCA 1995 Culegere computerizată: Daniela POP A N Carmen N E M E T I Tehnoredactare computerizată: Dan Ovidiu VASILE Carmen NEMETI Ionuţ COSTEA ISBN 973-35-0536-6 PREFAŢĂ Această carte se adresează, în fond, tuturor categoriilor de cit i tori . Cei împinşi de o cur iozi ta te firească vor găsi în ea documente şi liste de publicaţii care. până acum, au fost secrete, deci necunoscute. Cei interesaţi de o cunoaştere istonco temporală, mai amănunţită şi mai coerentă, vor fi şi ei satisfăcuţi de studiile şi analizele volumului. Dar tot atât de satisfăcute vor fi şi aşteptânle celor preocupaţi de înţelegerea funcţionării globalităţii fostei noastre societăţi socialiste, căci şi ei vor alia în această carte câteva puncte esenţiale de sprijin Volumul de faţă vine, de asemenea, să umple un gol, un vid. Golurile însă se pot umple tot atât de bine şi cu umpluturi, şi cu surogate ... Studiile acestei cărţi sunt însă elaborate la un nivel ştiinţific şi spiritual, care este desigur perfectibil, dar căruia nu i se poate pune la îndoială autenticitatea Ca atare, acest volum este prima carte din România, de după decembrie 1989, în care este publicat şi/sau analizat, cu mijloace ştiinţifice şi spirituale solide şi în globalitatea accesibilităţii şi înteligibilităţu lui, un segment din documentele arhivei secrete ale unei instituţii din era comunistă Această carte este, apoi, un studiu de caz Ea prezintă cazul fondurilor secrete din Biblioteca Centrală Universitară „Lucian Blaga" din Cluj. Totuşi, oricare dintre cititori va observa imediat că ea ţ inteşte mai departe: d incolo de caz, volumul vizează fenomenul. Fenomenul fondurilor secrete de bibliotecă din România va fi acela cu care cazul prezentat ne asigură o întâlnire privilegiată. Fenomenului însă îi este proprie şi trimiterea. El ne trimite atât înapoi la caz, cât şi dincolo de ei Adică, ne trimite şi la sistemul 5 Prefaţă administrativ şi politic al gestionaţii culturii şi societăţii din ultimii 45 de ani ai i s to r ie i n o a s t r e de până în d e c e m b r i e 1989 . Reîntâlnindu-ne retrimişi de către fenomenul fondurilor secrete de bibliotecă cu cazul Bibliotecii Centrale Universitare din Cluj, el ni se prezintă într-o nouă lumină. Adică fund în primul rând incomplet prezentabil. Această incompletitudine ni se înfăţişează însă în acelaşi timp ca fiind necesară. Ea denvă nu din precaritatea cercetării şi nici din lipsa de aptitudini a celor care au întreprins-o, ci din însăşi fosta natură secretă a fenomenului dezgropat. Cazul devine, deci, inteligibil, ca fiind totodată şi o întâlnire privilegiată cu modul în care fenomenul secretului fiinţează în socialism. Acest aspect este de aceea valabil şi în privinţa trimiterii pe care fenomenul fondurilor secrete de bibliotecă o „face" în direcţia pe care am numit-o aici, gestionarea şi mecanismul politicii culturale. Dar fenomenul fondurilor secrete de bibliotecă la care s-a ajuns pe baza studiului de caz din acest volum nu reprezintă o simplă trimitere „logic evidentă" către politică şi instituţiile culturale ale acestei epoci, ci una articulată în mod existenţial. Fiindcă trimiterea articulează nu doar instituţiile ce sunt implicate în acest proces, ci şi natura secretă a mecanismelor ce determină, însoţesc şi specifică funcţionarea lor. A nu observa, a face abstracţie de aceste aspecte ontologice şi metodologice esenţiale şi specifice societăţilor comuniste înseamnă a nu înţelege fenomenul fondurilor secrete de bibliotecă şi, prin urmare, a nu înţelege nici cazurile ce se vor ivi pentru cercetare în viitor şi mai cuprinzător a nu înţelege nici istoria acestor ani. Penta i înţelegerea acestei istorii nu va fi niciodată suficientă o simplă „extindere" a „ariei" cercetărilor, ca, de exemplu, extinderea cercetării cu scopul „de a dobândi noi informaţii şi date" de la fondurile secrete de bibliotecă la funcţionarea Ministerului Educaţiei şi învăţământului sau la cea a Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste şi până la 6 bond secret. Fond „S" cea a Biroului Politic al C C . al P.C.R Această extindere trebuie de la început să aibă în vedere modul în care secretul însuşi participă la funcţionarea acestor instituţii şi organisme, definind totodată şi un aspect esenţial din natura şi caracterul lor. Trebuie deci să se aibă în vedere, de la început, acel orizont şi acele articulaţii esenţiale pe care ni le indică fenomenul secretului prin locul şi rolul său particular din arhitectonica acestei societăţi. în per ioada ce a urmat răsturnări lor din decembr ie 1989, problema fondurilor secrete de bibliotecă a fost pomenită, sub diferite denumiri, de mai multe ori. Ea a fost prezentă ori ca un fapt arhicunoscut, on ca o pată complet albă atât în pagini jurnalistice şi emisiuni televizate, cât şi în cuvântările politicienilor par lamentar i . In jurul ei s-a produs cum am mai spus o dezorientare dăunătoare. In golul acestei debusolăn, ca urmare, au început să apară publicaţii care lipsite de orice valenţe ştiinţifice sau spirituale speculează curiozitatea firească, dar nedeterminată, faţă de tot ce „a fost interzis", tot ce „a fost ascuns", tot ce „a fost ţinut în penumbră". Un exemplu eclatant în această privinţă îl constituie un volum obscur, fără titlu propriu, tipărit fără an de apariţie, de către Fundaţia Culturală 1 R O.N D E la Petreşti, jud. Alba, cu un cuvânt înainte de George Dănescu şi care trage o linie dreaptă intre interzicerea publicaţiilor naziste, fasciste, legionare etc. din perioada 1945 1948 şi între secretizaiea publicaţiilor începând din anul 1949 In realitate, până în anul 1949, noi nu putem vorbi de fonduri secrete de bibliotecă, ci doar de fonduri de publicaţii interzise Astfel, listele de publicaţii interzise, care apar în mod curent între anii 1945 1948, sunt întocmite în baza unor interdicţii publicate şi nu au nimic comun cu acele liste de interdicţii care au fost la început doar discrete, iar apoi au devenit secrete (care nu au fost niciodată publicate) şi care au fost practicate de către regimul comunist, începând cu anul 1949 şi până în decembrie 1989. Aşa 7 Prefaţă cum reiese şi din simpla cronologie a Anexelor publicate la acest volum, per ioada 1949 -1953 1955 este una crucială pentru constituirea, articularea şi evoluţia fondurilor secrete de bibliotecă. Volumul de liste de publicaţii, tipărit în 1949 şi difuzat în anii următori este primul prin care procesul interdicţiei publicaţiilor îşi pierde caracterul său public. De aceea, în cartea de faţă, el este publicat la Anexe în întregime. Prin această listă, procesul de interdicţie a t ipăriturilor devine de uz intern, iar operaţ ia de retragere a ediţiilor din circuitul publicaţiilor şi a bibliotecilor capătă un caracter discret. (Vezi foaia de titlu şi Instrucţiunile din faţa volumului amintit în Anexe.) In cadrul acestui interval de 5 6 ani, se realizează practic şi efectiv atât secretizarea interdicţiilor asupra tipăriturilor, cât şi secretizarea operaţiilor de retragere a lor din circuitul public, adică se constituie ceea ce trebuie înţeles propriu zis prin sistemul fondurilor secrete de bibliotecă. O trăsătură şi, totodată, o consecinţă esenţială a acestui proces va fi separarea Instrucţiunilor de listele determinate de interdicţii. Instrucţiunile încetează astfel a mai fi simple orientări de aplicare ale anumitor liste de interdicţii şi devin documente secrete de organizare şi de defalcare a structurii unor instituţii întregi, adică a tuturor fondurilor bibliotecilor. Ele deci nu mai vizează şi nu mai însoţesc doar interzicerea unor autori şi titluri, ci au chiar menirea pe tot parcursul istoriei comuniste ulterioare de a transgresa carac teru l n e c e s a r m e n t e par t i cu la r şi inc identa l al l i s te lor , instrucţiunile vizând de fiecare dată, paralel şi dincolo de liste, globalitatea structurilor bibliotecii. Iar modificarea şi înnoirea a c e s t o r i n s t ruc ţ iun i în d i v e r s e e t a p e c r o n o l o g i c e e x p r i m ă permanenta nevoie de a aduce la unison cadenţa şi ritmul lor cu cel al l istelor, în funcţie de cadrele totuşi conjunctura le ale diferitelor perioade. Cu atât este însă mai necesară şi mai urgentă punerea serioasă şi exigentă a problemei fondurilor secrete de bibliotecă. Dar, 8 Fond secret. Fond ..S" 9 ridicată în acest fel, problema ne conduce dincolo de ea însăşi şi ne orientează atât spre chestiunea mai cuprinzătoare a rolului secretului în funcţionarea globală a fostei noastre societăţi socialiste, cât şi spre problemele metodologice specifice ale studierii ei. Volumul de faţă susţine că, fără lămurirea acestor aspecte şi probleme metodologice, legate de studiul raporturilor dintre secret şi socialism, noi nu vom putea înţelege istoria noastră recentă. Ca atare, această carte se recomandă şi ca fiind o încercare de contribuţie la acea metodologie particulară, a cărei elaborare este solicitată de specificul societăţilor comuniste, societăţi în care categoria secretului a dobândit un loc şi un rol nemaiîntâlnit. Ajunsă la această concluzie, cercetarea de faţă se opreşte. Se opreşte însă nu pentru că a fost întreruptă, ci fiindcă ea a fost dusă până la capătul ei de or izont . De aceea , ce rce ta rea t r ebu ie continuată: aprofundată, extinsă şi reluată. însă, fiecare dintre aceste aprofundări, extinderi şi reluări trebuie, ele însele, proiectate până la capătul lor de orizont, pentru ca, în orizonturile astfel întreţesute, să se ivească veritabila înfăţişare a adevăratei noastre istorii. în lipsa unui material bibliografic consolidat şi sintetic, atât cu privire la istoria con temporană a Românie i şi la fenomenul secretului ca atare, cât şi cu privire la fondurile secrete de bibliotecă, autorii acestui volum au fost împinşi către valorificarea unor resurse spirituale şi a unor surse documentare autonome. Şi în acest sens, o importantă parte din volum poate fi considerată un act ce e s t e s u p u s t u tu ro r c o n s e c i n ţ e l o r , p o z i t i v e şi n e g a t i v e a l e pionieratului. Marea majoritate a acestor surse au fost inserate ca anexe în volum. Anexele au fost selectate, publicate şi gândite ca reprezentând o importantă contribuţie la ridicarea valorii documentare a cărţii. Ele conţin, fără a le separa topografic, două categorii principale de documente. Prima este categoria documentelor constitutive ale Prefaţă fondului secret şi conţine documente legislative, instrucţiuni, liste e t c , adică acele materiale pe baza cărora acest fond a fost conceput şi articulat în decursul anilor. Cea de a doua categorie este a documentelor însoţi toare planuri de măsuri , dări de seamă, însărcinări, rapoarte de vizită etc. ale fondului secret, documente ce ajută la formarea unei imagini veridice, atât despre activitatea ce se desfăşura în interiorul funcţional al fondurilor, cât şi despre cele aflate în legătură cu ele. In legătură cu modul de publicare a documentelor din Anexe, t rebuie precizat că în ele s-a renunţat la publ icarea numelor persoanelor direct implicate în procesul şi activitatea curentă de secretizare. Această „intervenţie" în documente ar putea deranja spiritele adepte ale unui pozitivism intransigent, dar searbăd. Operând aceste modificări, autorii acestui volum au dorit, pe de o parte, să sublinieze opţiunea lor fermă pentru scoaterea la iveală în defavoarea epi-fenomenelor şi a aparenţelor a fenomenului însuşi, iar, pe de altă parte, să prevină posibila deturnare a viitoarelor discuţii şi cercetări dorite şi încurajate cu fervoare de această carte în direcţii secundare sau chiar îndoielnice. Aceasta, cu atât mai mult cu cât aşa cum reiese din capitolul IV al acestui volum istoria „post decembristă" a acestor fonduri nu pare deloc a fi un proces univoc şi lin, de „lichidare" a lor. Or, noi nu dorim un studiu pur şi simplu „detaşat" al acestei tematici, ci vrem să contribuim la limpezirea esenţei fondurilor secrete de bibliotecă pentru a facilita transformarea „acţiunilor" de lichidare a lor din acte ce poar tă mai degrabă însemnul unor campani i p l ine de b reşe conjuncturale, într-un proces gândit şi realizat în mod sistematic. In ciuda poziţiilor şi deciziilor comune semnalate în această prefaţă, autorii acestui volum se deosebesc, totuşi, atât în viziune, cât şi în modul de tratare şi de apreciere a fenomenului ce a fost supus cercetării. Aceste deosebiri sunt, pe alocuri, chiar foarte importante ... Negreşit, cititorul atent le va observa pe fiecare şi, io Fondsecrv!. Fotul„S" de aceea, este inutii ca in prefaţă să mai insistăm asupra lor. Din acest motiv, dat şi din cauza diviziunii necesare a muncii, s-a decis ca fiecare autor să-şi semneze în mod individual propna-i contribuţie. Prin urmare acesta va trebui să fie şi criteriul stabilirii responsabilităţilor de autor pentru natura, nivelul şi consistenţa diferitelor analize, metode, concluzii şi rezultate ! I

C A P I T O L U L 1 SECRETUL ŞI IPOSTAZELE LUI ÎN SOCIALISM M O T T O : „Istoria revoluţiilor comportă mii de episoade de luptă pentru obţinerea documentelor deţinute de cei puternici: arhive, titluri, fişiere etc. Această luptă exprimă însă şi/sau în mod alternativ, pe de o parte voinţa suprimaţilor de a cunoaşte ceea ce le-a fost ascuns şi de a pune în lumină destinele şi drepturile fiecăruia, iar pe de altă parte, dorinţa lor de a distruge aceste instrumente de control şi de opresie ce au fost evidenţele şi inventarele de tot felul, aflate în mâinile unei puteri contestate" M.COUETOUX „... este caracteristic secretului de a spune altceva şi mai mult, decât lucrul pe care-1 ascunde". V.SMIRNOFF Niciodată şi nicăieri în istoria ei omenirea nu s-a aflat într-un raport şi contact atât de extins, profund, detaliat şi durabil cu categoria secretului, ca populaţiile ţărilor societăţilor „socialismului 13 István Király real". De la deciziile preponderent secrete şi până la supravegherea zilnică secretă, aceste societăţi şi-au interiorizat categoria şi practica secretului într-o manieră atât de particulară, încât probabil că nu le vom înţelege niciodată istoria fără a studia locul şi rolul secretului în funcţionarea lor cotidiană. Istoria acestor societăţi este însă istoria noastră recentă adică acel mediu şi proces în şi prin care ne-am format fizionomia actuală. A studia categoria secretului, a medi ta despre secret , es te deci doa r în par te o ches t iune academică: ea este în aceeaşi măsură o problemă ce participă la autoînţelegerea noastră emancipatoare. Nu ne este, deci, deloc indiferent nici ce înţelegem din ea şi nici ce poziţie şi atitudine luăm faţă de ea. 1. „Fostele secrete"' Cum am putea noi însă studia ceva ce, prin definiţie, este retras, este ascuns, este obstrucţionat şi interzis? Secretul este secret tocmai ca nimeni neavizat să nu aibă acces la el. Fără „intrare" în secret însă, cum ar putea fi el cunoscut şi studiat? Cum se poate deci „intra" în secret şi ce înseamnă în fond a „studia" secretul? La modul cel mai general , căile de a ajunge la conţinutul secretului sunt: iniţierea, trădarea, divulgarea şi spargerea secretului. Iniţierea înseamnă comunicarea secretului ca secret, deci ea este o comunicare electivă, însoţită de procedee menite să asigure şi să garanteze şi păstrarea lui viitoare. Trădarea secretului înseamnă transmiterea secretă a unui secret, unei alte structuri secretizante, oponente şi/sau concurente. Trădarea este deci ieşirea secretă dintr-o structură concretă de secret, dar nu înseamnă şi ieşirea din categoria secretului. Divulgarea este aducerea la cunoştinţa publică a unui conţinut secret dintr-o structură secretă, în funcţie de 14 Secretul ţi ipostazele lui in socialism 15 competenţa subiectului divulgării. Subiectul divulgării, ce-i drept, rupe carapacea secretului, dar nu transborda în sfera publică decât propriul său segment de implicare şi competenţă. Iar spargerea secretului înseamnă distrugerea secretului ca secret, distrugere iniţiată îndeobşte din exteriorul lui. Numai că, cel care cercetează şi meditează asupra categoriei secretului este prin destin - //// subiect public. El se află deci, în mod existenţial, în opoziţie cu tema cercetării şi meditaţiei sale. Această opoziţie nu se naşte pnntr-o decizie a subiectului, ci este o situaţie produsă de secretul însuşi Secretul însuşi este ceva ce, ascunzându-se. blocându-se. bancadându-se etc. se aşează în opoziţie cu sfera publică, în general, şi în mod particular cu acel subiect public care doreşte să-1 tematizeze. Lăsând la o parte problema dacă au sau nu acces la înţelegerea teoretică a esenţei categoriale a secretului, este limpede că nici iniţiatul, nici trădătorul şi nici spionul nu sunt subiecte ale meditaţiei publice despre secret Aceste ipostaze ale subiectelor care se ocupă de secret îi sunt deci închise subiectului public. Căci acest subiect public doreşte impms de propria lui situaţie existenţială prezentă să înţeleagă esenţa categorială a secretului în sfera discursului public, transmisibil şi perfectibil. Fund însă preocupat de c e \ a cum e secretul, el se prezintă şi se află într-un prezent în aşa fel încât, tematicile prezente ale întrebărilor sale îi sunt. de fiecare dată şi în principiu, închise Altfel spus. în principiu, în nici un prezent secretele prezente nu pot fi studiate de nici un subiect public Această situaţie existenţială măreşte considerabil locul şi rolul metodologic al „fostelor secrete" in înţelegerea categorială a secretului „Fostele secrete" sunt acelea pentru care renunţarea la caracterul lor secret a devenit posibilă sau inevitabilă. Ele sunt deci secretele trecute. Cele ce au fost secrete, astăzi //// mai sunt secrete. In şi prin ele noi studiem totuşi ceea ce au fost ele atunci când Ish'án Király exis tau ca secre te ; numai prin e le pu tem spera un acces la înţelegerea categorială a secretului pentru a afla şi modalităţile convieţuirii noastre autentice cu secretele prezente. Se poate observa cât de ambiguu suntem nevoiţi să utilizăm termenii de „au fost" şi „trecute". Când devine în fond un secret „fost secret"? E limpede că atunci când el ajunge sau este adus în sfera publică. Sfera publică este lăcaşul de deces al secretelor. „Fostele secrete" sunt deci secretele „decedate". Sfera publică primeşte cadavrele decedatelor secrete şi le încorporează /// timpul său public. Cu trecerea acestui t imp public, fostele secrete trec împreună şi nediferenţiat de/şi cu tot ce trece în el. Fostele secrete sunt, prin urmare, de două ori trecute: până ce nu se sting, secretele nu pot nici trece, deşi, desigur, au un „trecut". Şi secretele prezente au un „trecut", dar acest lucru nu le face încă studiabile. Aşadar, secretele spre deosebire de trecutul „prezentului public" nu devin studiabile decât cu condiţia decesului lor anterior trecerii lor. Intrarea „în istorie" a secretului se realizează, deci, în acest mod caracteristic dedublat. Trecând în istorie împreună cu cele trecătoare, fostele secrete fac ca ceea ce din ele va deveni în mod complet şi definitiv trecut, să fie chiar ceea ce ele „au fost" ca secrete. Aici însă nu este vorba pur şi simplu despre ceea ce s-ar putea numi „irecuperabilul" din „obiectu l" de cercetare al istoriei. Dimpotr ivă , faptul că secretele devin trecute în acest mod dedublat şi că ele se prezintă cercetării şi meditaţiei publice responsabile în mod exclusiv sub forma „fostelor secrete", înseamnă, în primul rând, că ele instituie un alt tip de trecut, un trecut care din contră nu trece. Studiind „fostele secrete" împreună cu „restul" evenimentelor şi proceselor „regăsibile" în trecut (adică cu mijloacele cercetării ştiinţifice //c'-avertizate), noi lăsăm neatins de comprehensiune exact nucleul lor esenţial, categorial. Neatinse nici de procesul istoric al trecerii timpului public şi nici de comprehensiunea existenţială, 16 Secretul şi ipostazele lui in socialism secretele rămân totuşi „agăţate" atomizat într-un trecut ce nu trece, lăsându-ne în permanenţă expuşi şi lipsiţi de apărare în faţa forţei lor categoriale din toate timpurile. T o a t e aces t e a s p e c t e r e p r e z i n t ă p r o b l e m e generale a le preocupărilor teoretice publice legate de secret Dar acest fapt nu înseamnă că ele pot fi întrevăzute şi formulate oricând şi oriunde, ci doar atunci şi doar acolo, unde şi când fenomenul secretului a i n t r a t în s p a ţ i i l e n o a s t r e v i t a l e î n t r o m o d a l i t a t e a tâ t de cuprinzătoare, încât el nu mai poate fi evitat sau ocolit ca o problemă a meditaţiei pentru subiectele publice ale cercetării. Doar din acest context - „privilegiat" se poate naşte o comprehen- siune preliminară adecvată fenomenului , comprehens iune ce deschide şi fundamentează procesul hermeneutic astfel instituit. Această comprehensiune mai trebuie să aibă în vedere şi faptul că secretele participă activ şi în acord cu tendinţele structurii lor categoriale la trecerea lor. Aceasta nu trebuie înţeleasă însă ca şi cum ele ar colabora cu acele linii de forţă ce le periclitează viaţa, ci că ele au tendin ţa de a se lichida a tunci când per ico lu l dezvăluirilor devine de neînfrânt. Distrugerea documentelor, a dosare lor , a ev iden ţe lo r sec re te etc. intră în au toma t i smu l c o m p o r t a m e n t a l al s e c r e t u l u i Aici in t ră şi s t r ă d a n i a lui sârguincioasă de a face trecută chiar şi modalitatea în care el „a fost" secret. (E suficient să ne gândim la grotescul visceral a ceva cum ar fi muzeul K G B din Moscova: prezentându-1 în public ca t recu t , o r g a n i s m u l poa te func ţ iona în c o n t i n u a r e a p r o a p e nestingherit). In concluzie, secretul instituie,un raport special cu timpul. Mai precis: temporalitatea noastră se manifestă într-un mod aparte în raportul nostru cu secretul. Trimiţându-ne într-un mod privilegiat şi exclusiv în trecut şi fixându-ne, lipindu-ne acolo sub forma unei dimensiuni pseudo-privilegiabile în prezent, secretul ne închide posibilitatea de a institui autentic timpul din dimensiunea lui 17 István Király viitoare. Cu cât ne trimite însă secretul mai insistent în trecut, cu atât ne aflăm mai dezarmaţi şi mai indecişi faţă de viitor şi faţă de prezentul pe care acest viitor ni l-ar deschide. 2. Categoria secretului Atunci când vorbim despre „secret", noi nu ne referim, în primul rând, la un cuvânt, la un „concept" sau la o entitate pe care apoi s-o disecăm, s-o interpretăm e t c , ci la un mod de a se comporta al omului, adică la ceva ce Heidegger numea „existenţial". Altfel spus, secretul trebuie conceput în primul rând şi de la început ca secretizare.2 De fiecare dată însă când se instituie, secretizarea comportă ' reguli şi structuri proprii. Acestea se concretizează totdeauna în funcţie de natura, gradul şi nivelul de comprehens iune şi de „competenţa" a operatorilor secretizării şi în funcţie de finalitatea ei concretă. Conceput ca secretizare -deci ca existenţial secretul are o structură proprie ce-i defineşte articulaţiile, tendinţele şi orizonturile concretizate în proceduri. Ele conferă existenţialului o consistenţa proprie, o coeziune categorială* Având însă un fundament existenţial, categoria secretului nu pre-există ac te lor ca formă la care se recurge ci, mai degrabă, re-naşte cu ocazia fiecărui proces individual sau concertat de secretizare. Secretul se poate astfel defini ca fiind, în primul rând, realitatea retrasă prin învăluire asigurată. Această definiţie trebuie explicată. Utilizăm termenul abstract de „realitate" pentru a arăta că ceea ce este supus secretizării poate fi, în principiu, orice dată. informaţie, document plan sau realizare obiectuală etc. a cărei circulaţie publică este oprită prin învăluire asigurată Abstracţiunea expresiei de „realitate" mai exprimă apoi ş: abstracţiunea acelei situaţii 18 Secretul şi ipostazele lui in socialism L9 metodologice particulare în care secretul însuşi plasează cunoaşterea şi meditaţia atunci când aceasta îl temalizează. Căci, prin însuşi sensul lui, „secretul" se referă la ceva al cărui conţinut ////-/ cunoaştem, ci ştim doar atât că el există, adică e real. Fenomenul secretului implică şi induce deci un concept abstract, liniar şi nearticulat de „realitate", lucru prezent şi în abstracţiunea definiţiei noastre. Secretul nu este însă singura modalitate de a opri circulaţia publică a ceva. Nici întâmplările vieţii private nu au circulaţie publică şi totuşi nu constituie, ab initio. secrete. Minciuna opreşte şi ea ieşirea la iveală a unei convingeri reale, totuşi, nici ea nu consti tuie, ab iniţia, o învăluire de tipul secretului . Secretul presupune însă cum am mai spus oprirea circulaţiei publice a ceva, prin învăluire asigurată, adică printr-una ce //// se reduce la simpla ascundere sau acoperire, ci prevede si elaborează structuri şi strategii aparte pentru garantarea păstrării sale viitoare în raport cu ameninţările întrevăzute şi luate în calcul. Secretul este, deci, conştiinţa şi realizarea unor raporturi de gen opoziţional de orice tip (adversitate, competiţie, dominaţie e t c ) , puternic polarizate, în care tensiunile sunt orientate şi controlate prin concen t ra rea dispuner i i şi a informaţiei în t r -o d i rec ţ ie unilaterală. Oricât de extins să fie onzontul de implicaţie a ceea ce este supus secret izăr i i , opoziţ ia conşt ient izată de către secre t izare este totdeauna concretă. întotdeauna este ascuns ceva anume şi din faţa cuiva anume, aflat în opoziţie cu cei care realizează secretizarea. T o t u ş i , vă lu l a s i g u r a t al s ec r e t i z ă r i i i n t e r v i n e ca o fo r ţă generalizatoare. Astfel, din concretul opoziţiei ce dă naştere şi impuls secretizării, din cauza inevitabilităţii asigurării învăluirii, se naşte „automat" opoziţia generică intre secret şi întreaga sferă publică. István Királv într-adevăr, sfera publică e locul de deces al secretelor, adică ea este duşmanul de moarte al secretului. Astfel, pe lângă concretul opoziţiei ce a generat iniţial secretul, el trebuie să aibă în vedere sfera publică însăşi ca pe un duşman de moarte, ce trebuie exclus şi dominat. De aceea, secretul nu poate fi conceput ca ceva pur şi simplu separat printr-un spaţiu vid de sfera publică, ci ca fiind pe de o parte în permanent contact şi opoziţie cu ea, iar pe de altă parte, ca ceva ce, pentru asigurarea învăluirii, trebuie să aibă în vedere şi să observe dinamica spaţiului public, pentru a vedea care anume din tendinţele ei variate îi periclitează învăluirea. Secretul este deci ceva aflat în permanentă mobilitate şi într-o dinamică ce are tendinţe şi direcţii determinate de vectorii structurii lui categoriale. Procesul devenirii în secret este necesarmente totalizant. Miezul său iniţial poate fi învăluit şi retras doar cu condiţia ca, împreună cu el, să fie retrase şi învăluite şi acele elemente şi aspecte ce se află în relaţie directă şi indirectă cu el. Omiterea retragerii şi învăluirii acestor elemente ar periclita miezul propriu-zis şi iniţial al secretului, căci ele constituie căi de comunicare şi de acces la el. Prin urmare, secretul se structurează pluri-nivelar şi elementele sale se află în raporturi diferenţiate cu miezul său iniţial. Diferenţierea acestor raporturi este de natură ierarhică. Ierarhiile reflectă, pe de o parte, gradul de apropiere a segmentelor diferenţiate în raport cu miezul secretului şi, pe de altă parte, aria de cuprindere şi de dispunere în raport cu întregul agregării secrete. Secretul dă naştere deci necesarmente ca tendinţă la structuri puternic ierarhizate, caracterizate atât prin distanţa sau apropierea de miezul său iniţial, cât şi prin posibilitatea şi abilitarea dispunerii prin grade de iniţiere în raport cu întregul structurii sale. Menţinerea secretului presupune şi înseamnă însă o vigilenţă identică faţă de toate elementele şi raporturile acestei structuri. Ca atare, raportul diferitelor elemente oricât ar fi ele de ierarhizate 20 Secretul şi ipostazele lui iu socialism faţă de sistemul retragerii şi păstrării asigurate a secretului, este omogen. Altfel spus: asigurarea învăluirii transformă ierarhiile în atomizări. Aceasta nu este o tehnică eventuală a asigurării, ci un vector dinamic, ce face parte din structura categorială a secretului: ea închide, pe de o parte, în mod nemijlocit şi identic toate căile întrevăzute ce ar putea conduce la secret, iar pe de altă parte asigură ca, cu ocazia divulgării sau trădării, elementul vizat să poată fi prezentat în sine adică atomizat în lipsa şi fără sistemul raporturilor sale cu celelalte elemente. Necesitatea menţinerii, adică a păstrării asigurate a secretului, mai generează în interiorul structurii sale şi un sistem de interdicţii menite să garanteze şi să reglementeze funcţionarea lui curentă. Interdicţiile sunt chemate, în primul rând, să asigure netrădarea şi nedivulgarea secretului şi să constituie, în acelaşi timp, rezistenţă şi protecţie faţă de încercările exterioare de a sparge secretul. De aceea, interdicţiile sunt generate şi transmise cu şi prin iniţierea însăşi şi, tot de aceea, însăşi iniţierea va conţine ca element tematic obl igator iu , angajamentul la păstrarea as igura tă con t inuă a secretului, adică cel puţin la tăcere. Aceste elemente-forţă ale structurii sale categoriale îi conferă secretului un caracter extensiv şi proliferant Direcţiile acestei extensiuni şi proliferări se află „înscrise" atât în tendinţa lui totalizatoare cât şi în dinamica raportunlor sale opoziţionale cu sfera publică. In determinarea rapor tunlor dintre secret şi sfera publică, tradiţia noastră occidentală bazată aproape în exclusivitate pe dihotomia izvorâtă din dreptul roman, între privat şi public reprezintă un real obstacol. Căci prin structura lui categorială, secretul conferă realităţii o „nouă obiectualitate", produce „o altă lume" ce are legităţi de funcţionare proprii şi care nu pot fi în mod automat inserate în dihotomia şi opoziţia sferei private şi a celei publice. Indiferent de sfera în care se naşte privată ori publică 21 Ish-án Királv secre tu l le pă t runde pot r iv i t s t ructur i i sa le ca t ego r i a l e . El repersonalizează persoanele şi viaţa lor privată şi restructurează şi sfera publică în acord cu abstracţiunea opoziţiei sale generice faţă de ea. A clasifica secretele în funcţie de sfera în care se nasc şi se instituie, înseamnă a se lăsa înşelat de aparenţa opoziţiei tradiţionale dintre privat şi public. Opoziţie reală, existentă şi operantă în alte privinţe, cât şi în unele secundare cu privire la secret, dar care spune prea puţin despre esenţa categorială a secretului. Căci ea lasă neevidenţiată exact acea trăsătură esenţială a secretului, anume de a institui o opoziţie cu sfera publică generică, indiferent dacă „conţinutul" său este un element care în mod tradiţional este privit ca aparţinând sferei publice sau celei private. 4 Fie subiectul secretizant o „persoană privată" sau o „instituţie publică", fenomenul secretului astfel ivit, nu se află într-o mai mică sau mai mare măsură în opoziţie cu sfera publică, ci într-una de esenţă şi de principiu. Diferenţa este că subiectele secretizante ce sunt ins t i tu ţ ional-publ ice au la dispozi ţ ie pentru asigurarea secretelor lor şi mijloacele reglementări lor şi administraţ i i lor publice, cum ar fi, de exemplu, legile şi decretele privitoare la „apărarea secretului". Prin aceasta, secretele lor nu au devenit însă cu nimic „mai publice" sau mai accesibile spaţiului public. Dimpotrivă, ele sunt mai extins apărate! Dar tocmai acest aspect adică cel al opoziţiei categoriale a secretului faţă de sfera publică scoate la iveală faptul că, într-un fel sau altul, secretul vizează inevitabil sfera publică ca atare. Că deci raportul opozit iv, extins sau restrâns, dar concret sau determinat, realizat şi mânuit prin secret, vizează în esenţă o stăpânire pe care secretul o realizează excluzând, în principiu, sfera publică însăşi . Căci toate „rezul tatele" , „performanţe le" etc. secretului sunt induse sau realizate în sfera publică sau în vederea sferei publice, sau în raport cu ea. Acest fapt este valabil pentru toate instituirile secrete, de la confreria lui Pithagora şi de la 22 Secretul şi ipostazele lui iu socialism 23 misterele eleusiene până la alchimie şi francmasonerie şi, mai departe, până la organismele şi poliţiile secrete. Trăsătunle şi tendinţele categoriale ale secretului au fost obţinute aici nu prin deducţie, adică analizând conţinutul unui concept, ci ele au fost depistate urmărind articulaţiile unui existenţial. In continuare, va trebui să insistăm in acest tip de gândire pentru a vedea cum anume se comportă ea în însuşi acel mediu tematic, problematic şi existenţial, care de fapt a generat-o şi a inspirat-o. 3. Secretul şi socialismul Secretul a ocupat un loc atât de central şi a avut un rol atât de cupnnzător în structurarea istorică a societăţilor ..socialismului real", încât el nu poate fi neglijat în explicarea lor Dimpotrivă, trebuie înţeles şi explicat ce anume şi cum anume din istoria şi concepţia lor a tăcut posibilă întâlnirea şi convieţuirea specifică a secretului şi a socialismului Cum a fost deci posibil ca o categorie cum esit secretul care, după sociologi, până atunci, a ..funcţionat" în istorie ca o formă marginală a socializării şi, după politologi, ca o tehnică eventuală a guvernării şi ca un curent totuşi secundar al activităţii spirituale, să ajungă în aceste societăţi să ocupe un loc esenţiali In explicaţia acestui fenomen va trebui să avem \\\ vedere factori ce ţin deopotrivă de trăsăturile categoriale ale secretului şi de procesele istorice semnificative, dar şi de caracteris t ici le István Királv ideologice şi politice ale acestor societăţi. în încercarea de faţă desigur, nu este spaţiu pentru a analiza în întregime acest proces. D e aceea ne vom re s t r ânge i nves t i ga ţ i a la d o u ă p r o b l e m e fundamentale. Prima este întrebarea: Când şi în ce condiţii s-a consumat întâlnirea mişcării comuniste cu categoria secretului? Iar a doua problemă va fi aceea de a afla ce anume înseamnă, pentru categoria secretului, întâlnirea ei cu o mişcare politică care are o ideo log ie tota l i tară şi p romovează o pol i t ică de d ic ta tu ră a proletariatului? La prima întrebare vom încerca să răspundem analizând sensul şi semnificaţia trecutului ilegalist pentru întreaga istorie politică a partidelor care au guvernat ţările „fost comuniste". Iar la a doua întrebare vom căuta răspunsul analizând acel proces evolutiv prin care, în legislaţia românească, secretul de stat devine tipul dominant al secretului în societate. Mai toate part idele comunis te care au ajuns forţe poli t ice conducătoare în ţările „socialismului real" au avut în istoria lor o perioadă de ilegalitate. Ilegalitatea înseamnă, pentru o mişcare politică, organizare secretă, adică stabilirea unui contact propriuzis organizaţional cu categoria secretului. Ulterior ieşind învingătoare sau propulsate de conjuncturile marilor mişcări tectonice ale istoriei aceste partide şi-au re- dobândit legalitatea. Ele şi-au re-construit organizaţiile în acord cu atmosfera vieţii politice publice şi în acord cu ideologia lor. Trecutul lor ilegal secret - „a trecut, iar existenţa lor a fost legalizată. în această re-venire la legal, partidele comuniste aduc cu ele amprenta acelei experienţe fundamentale care este întâlnirea lor, în ilegalitate, cu categoria secretului. Acest „aduc cu ele experienţa secretului" şi această „re-venire" trebuiesc însă înţelese în adevărata lor complexitate şi semnificaţie. Pentru că, în fond şi în esenţă, aici nu poate fi vorba de nici o continuitate fluidă! Fiindcă trecerea de la ilegal la legal, de la secret la public reprezintă, în fond, o 24 Secretul şi ipostazele lui in socialism 25 mutaţie ontologică şi o modificare existenţială majoră, pe care noi trebuie să o înţelegem şi să o fixăm ca atare. Ce î n s e a m n ă a c e a s t ă m u t a ţ i e o n t o l o g i c ă şi s c h i m b a r e existenţială? Dar ce este în fond o organizaţie ilegală? O organizaţie ilegală, prin însăşi existenţa, fiinţa ei, încalcă o dispoziţie legală şi, prin urmare, este reprimată şi c/e.s-fiinţată de puterea legii. A exista totuşi, în ilegalitate, înseamnă, de aceea a ascunde această existenţă în însăşi fiinţa ei, adică a se organiza în secret. Prin urinare, a fi în ilegalitate înseamnă a se afla pe un palier ontologic diferit şi opus celui legal. Trecerea de la ilegalitate la legalitate înseamnă deci schimbarea palierului ontologic şi, ca atare, este o mutaţie ontologică Ilegalitatea reprezintă însă, în acelaşi t imp, şi un anumit mod necesar de a exista. Aceasta este organizarea secretă. Şi ea este fundamental diferită de cea publică: solicită fracţionarea ierarhico-celulară a organizaţiei şi blocarea comunicării laterale; presupune ascunderea identităţii şi utilizarea numelor conspirat ive pentru membrii ei. etc. De aceea, trecerea de la organizarea secretă la cea legală şi publică este o schimbare existenţială, adică a modului de a fi a acestor partide. Ele se re- organizează complet: membrii lor se legitimează reciproc şi obţin legitimaţii; se instituie căile de comunicare dintre diferitele foruri ale partidelor etc. In nici un caz, deci, trecerea de la ilegalitate la legalitate, de la organizarea secretă la cea publică nu poate fi concepută ca o simplă „schimbare de rol" sau de statut în viaţa politică publică, ci ca o mutaţie radicală ce instituie o ruptură în timp. Ea înseamnă, de aceea, transformarea acestor partide în „foste" partide ilegale, în „foste" organizaţii secrete Tocmai de aceea, însă, în trecutul lor netrecut, rămâne neatinsă şi ne-stinsă experienţa contactului lor viu şi acumulat cu forţa, fascinaţia şi eficienţa categorială a secretului. Trecută, dar ne-atinsă, această experienţă rămâne re-modelabilă. Iar, datorită eficienţei şi fascinaţiei sale, ea mai rămâne ceva, ce Lst\-án Király se află în mod privilegiat la îndemână şi, ca atare, dispune şi de o atracţie deosebită. Ieşind din ilegalitate în legalitate şi organizânduse aici, partidele comuniste nu continuă, ci re-cheamă, resuscitează experienţa acumulată de contactul lor trecut cu categoria secretului, atât sub fonna unei competenţe, cât şi sub cea a unei înclinaţii înspre utilizarea ei. Aceasta a caracterizat şi a însoţit toate partidele comuniste, pe tot parcursul dominaţiei lor şi în toate ţările în care ele au fost la putere. Partidele comuniste trec apoi „peste" experienţa acestei întâlniri şi mutaţii cu categoria secretului, având de la început la baza lor, o anumită ideologie. Ea cea marxist-leninistă este, în esenţa ei, una totalitară, care vizează eliminarea contradicţiilor economicosociale prin controlul conştient asupra tuturor sferelor vieţii sociale. Iar aceasta presupune construirea unui singur partid-stat care de ţ ine toa te mi j loacele de d i spunere asupra socie tă ţ i i , concepută ca un întreg indivizibil. în ideologia lor, această sarcină a partidelor comuniste este reprezentată sub forma unei destinări istorice, aşezată pe umerii unei elite conştiente şi organizate, (partidul comunist) reprezentând o clasă socială a cărei forţă rezidă în conştiinţa acestui destin şi în dibăcia şi hotărârea utilizării unei game nelimitate de mijloace pentru realizarea lui. 5 în realizarea acestor scopuri, partidele comuniste se angajează în restructurărea radicală a vieţii economice, politico-administrative şi culturale a societăţilor pe care le-au dominat. în acest proces ele au utilizat categoria secretului şi procedeele secretizării într-un mod atât de eficient şi variat, încât nu poate fi înţeles doar din simplul „machiavelism" al politicului şi al puterii. De la poliţiile secrete şi de la procesele politice concepute şi dirijate în şi prin secret, până la sistemul delaţiunii generalizate; de la sistemul hipertrofiat al secretelor de stat, până la mecanismele extinse şi complicate, necesare menţineri i în funcţiune a acestor secrete, par t idele 26 Secretul şi ipostazele lui iu socialism 27 comuniste au dovedit o competenţă şi o înclinaţie ieşita din comun în şi spre utilizarea secretului. întâlnirea secretului în trecutul ilegalist al partidelor comuniste cu ideologia lor totalitară şi cu doctrina lor politică dictatorială i-au oferit categoriei secretului -pe parcursul construcţiei societăţilor socialiste şansa cu totul particulară de a deveni una dintre categoriile centrale ale acestor societăţi In această calitate ea va participa la structurarea ansamblului social global Angajarea categoriei secretului în structurarea unei globalităţi sociale induce însă, în acelaşi timp, o anumită fixaţie tipica şi în structurarea categorială a secretului însuşi. Astfel, în ciuda varietăţii utilitare surprinzătoare a secretului în societăţile socialismului real, există totuşi o tendinţă sis/emică a acestor societăţi pentru ca în ele forma tipică a secretului să devină secretul de stat. Această tendinţă se explică nu atât prin preponderenţa proprietăţii de stat în aceste orânduiri, ci mai degrabă prin preponderenţa rolului pe care statul îl are ca sursă de drept subiectiv absolut în organizarea şi controlul vieţii sociale. De aceea vom putea depista această tendinţă a secretului de stat, de a deveni forma tipică şi dominantă a secretului în socialism, doar analizând legislaţia în domeniu. Această analiză nu este însă deloc uşor de întreprins. Deşi aceste motive vor fi prezentate pe parcurs, două dintre ele trebuie amintite de la început. Este vorba, în primul rând. de caracterul vădit general şi opac al acestei legislaţii, trăsături care fac foarte dificilă orientarea lucidă în ea De aceea, adevăratele ei tendinţe vor putea fi dezvăluite doar urmărind funcţionarea ei în zonele mai aplicative ale dreptului penal în această urmărire însă şi iată a doua dificultate caracteristică abia ne putem sprijini pe vreun material bibliografic satisfăcător Două dintre actele legislative speciale dar cuprinzătoare ale României socialiste sintetizează spiritul legislativ al acestei societăţi în materie de secrete Este vorba despre Decretul nr 430 din 6 mai István Királv 1969, publicat în Buletinul Oficial nr. 57 din 15 mai 1969 şi faimoasa Lege nr. 23 din 1971. în ambele acte normative sunt stipulate două categorii distincte de secrete: secrete de stat şi secrete de serviciu. Va trebui acum să vedem: care este raportul dintre aceste două categorii de secrete şi să aflăm cum anume s-a ajuns la acest raport şi, în final, să urmărim direcţia în care el evoluează ulterior. Pentm uşurarea analizei vom începe cu cel de-al doilea aspect pe care-1 vom studia urmărind ediţiile succesive ale Codului penal românesc. Codul penal republicat în Bulet inul Oficial nr. 48 din 27 febaiarie 1948 conţine un articol cu nr. 506 care se referă la ceea ce el numeşte delictele de divulgare a secretelor licite industriale şi de comerţ. în viziunea acestui text, secretele industriale (de fabricaţie etc.) şi de comerţ (de afaceri etc.) sunt privite în mod nemijlocit ca fiind secrete/e de serviciu ale fabricanţilor şi ale participanţilor în afaceri. în anul 1953 însă, în urma Decretului nr. 202, publicat în Buletinul Oficial nr. 15 din 14 mai 1953, articolul nr. 506 suferă o modificare cu totul semnificativă şi caracteristică. Secretele industriale şi de comerţ sunt asimilate univoc secretelor de stat.6 De aceea, în prelungirea firească a acestui spirit legislativ, tot în 1953, articolul nr. 2 al Decretului nr. 506, publicat în Bulet inul Oficial nr. 53 din 14 decembrie , t r imite judeca rea cauzelor privitoare la infracţiunile din articolul despre care vorbim aici ca de altfel a tuturor cauzelor de natură politică în competenţa instanţelor militare, instanţe în fond şi ele secrete. Prin modificările aduse în 1953 secretele nu se mai definesc deci prin serviciile cărora aparţin (industrial, comercial e t c ) , ci ca fiind secrete de stat de grad inferior. Acelaşi spirit este nu numai menţinut, dar şi adâncit în modificările ulterioare ale Codului penal. în ediţia lui din 1968 Codul penal utilizează unul şi acelaşi articol cu nr. 150 pentru definirea termenilor de „secrete de stat" şi a „înscrisului oficial". Dar ce înseamnă „înscris oficial" şi ce caută 28 Secretul şi ipostazele lui in socialism 29 el în acelaşi articol cu „secretele de stat" 9 „înscris oficial" înseamnă precizează articolul orice înscris „emanând" de la o organizaţie „obştească" sau care aparţine unei asemenea organizaţi i . Ce înseamnă însă termenul „obştesc'" 7 Prin el se înţelege ne spune articolul cu nr. 145 practic tot ce interesează atât organizaţiile de stat, cât şi orice organizaţie care desfăşoară o activitate utilă din punct de vedere social şi care funcţionează potrivit legii. Atât prin încadrare, cât şi prin precizările semantice, în ediţia din 1969 a Codului penal, termenului de „secrete de stat" i se dschide deci un orizont al cănii specific este chiar vastitatea lui. în orizontul astfel deschis îşi continuă înaintarea ediţia din 1973 a aceluiaşi Cod penal. în articolul său cu nr. 251 el pedepseşte divulgarea de date şi informaţii care, deşi nu constituie secrete de stat, totuşi, nu sunt destinate publicităţii, cu închisoare de la 6 luni la 5 am, dacă fapta e de natură să aducă prejudicii intereselor obşteşti. în acelaşi spirit este redactat şi articolul nr. 298 care, sub terminologia „secretului economic" se referă pur şi simplu la date „nedestinate publicităţii". Care este însă statutul acestor „date nedestinate publicităţii" în raport cu „secretele de stat" şi în raport cu „secretele de servic iu" 9 Direcţia în care trebuie interpretat acest raport este dată de însăşi denumirea tematicii articolului: „secret economic". Altfel spus: toate datele nedestinate de la începui publicităţii, devin în mod automat secrete, chiar dacă ele //// au fost calificate expres nici secrete de stat şi nici secrete de serviciu. întrebarea care se pune acum este aceea dacă secretul „datelor nedestinate publicităţii" poate fi asimilat „secretelor de serviciu" sau ele constituie o pătură relativ independentă de secre te 9 Pentru a răspunde la această întrebare vom recurge la volumele Codului Penal al Republicii Socialiste România. Comentat şi adnotat. Partea specială., apănite primul volum în anul 1975, iar al doilea în 1977. Comentând în primul volum aii. 169 din Codul István Királv Penal (1973), cu privire la infracţiunile de divulgare sau deţinere neautorizată a unor date şi informaţii, altele decât cele declarate şi clasificate secrete <Je stat şi care sunt cele de serviciu cât .şi celelalte date nedestinate publicităţii -se face o precizare deosebit de importantă. Căci se arată că subiectul pasiv al acestei infracţiuni este, în mod direct şi principal, însuşi stalul român şi doar cu titlu secundar organizaţia în a cărei păstrare s-a aflat documentul sau înscrisul (vezi p. 58). In acelaşi sens este interpretat şi comentat şi art. 251. cu privire la Infracţiuni de serviciu sau în legătură cu serviciul. Se spune răspicat: „Cu divulgarea secretelor de stat este asimilată (subl.n.), aşa cum s-a arătat, şi divulgarea unor date sau informaţii care, deşi nu constituie secrete de stat nu sunt destinate publicităţ i i" (vezi voi.II, p. 82). Concordă perfect cu această interpretare textul şi spiritul articolului deja amintit, cu nr. 298, despre Divulgarea secretului economic. Comentatorul observă într-adevăr pertinent că „în cazul art. 298 nu este vorba propriuzis de „anumite" activităţi economice, ci de orice (subl.autorului) activilate economică, divulgarea unor date sau informaţii, fiind posibilă în toate (subl.n.) ramurile economiei naţionale (comerţ, industrie, finanţe etc.)" (vezi voi.II, p. 343). Răspunsul deci la întrebarea noastră anterioară despre statutul „datelor şi informaţii lor nedest inate publ ici tă ţ i i" în sistemul „secretelor de stat" şi a celor „de serviciu" este următonil: întrucât asimilarea secretelor de serviciu secretelor de stat nu a dispărut niciodată şi întrucât asimilarea „datelor şi informaţiilor nedestinate publicităţii" de către „secretele de serviciu", nu a avut loc, statutul de secret al acestor „date" nu este altul decât cel al secretelor de stat inferioare „secretelor de serviciu". Iar prin apropierea terminologică in t rodusă în 1973 între „secretul de stat" şi „înscrisul oficial", cât şi prin interpretarea acestuia din urmă ca referindu-se la toate organizaţ i i le care funcţionează legal în societate, deci ca având un sens general şi 30 Secretul ţi ipostazele lui in socialism 31 exhaust iv , orizontul deschis de această legis laţ ie categoriei secretului în forma sa tipic socialistă de „secret de stat' se dovedeşte a fi de nelimitat E limpede că, în lipsa unei legislaţii ferme şi detaliate care să precizeze datele şi informaţiile pe care toate organizaţiile trebuie să le aducă la cunoştinţa publică, legislaţia comunistă românească a deschis categoriei secretului calea unei proliferări inimaginabile în alte condiţii Am ales pentru analiză ediţiile succesive ale Codului Penal din mai multe motive. In primul rând. pentru că datorită caracterului aplicativ al legu penale, în el se pot vedea mai bine deşi nu uşor acele tendinţe reale ale legislaţiei, care sunt prezente însă aproape invizibile în decretele şi legile speciale, dar extrem de genera le în acest domeniu . In c iuda acestui fapt ni se pare semnificativ că ediţia adnotată şi comentată a Codului, deşi aduce o bogată cazuistică şi bibliografie la toate celelalte articole, totuşi acestea lipsesc la toate articolele cu privire la secret. Trebuie subliniat că acest lucru înseamnă mult mai mult decât faptul că specialiştii în domeniu s-au ferit să-l analizeze, ci ne trimite la o trăsătură esenţială a acestei legislaţii Este vorba despre faptul că ea nu reglementează secretele potrivit conţinuturi/or lor, ci doar cu privire la asigurarea apărăm lor prin proceduri, interdicţii şi sancţiuni. Altfel spus: esenţa acestei legislaţii (publice) este că ea nu e altceva decât forma interdicţiona/âpublică a secretului de stat însuşi. Adică tocmai această formă interdicţională este acea în şi prin care însuşi secretul de stat se manifestă şi se diftizionează în sfera publică. De aceea ea excelează în primul rând prin vidul ei de conţinut, ce-i conferă o generalitate şi o abstracţiune specifică Dar chiar în vidul astfel instituit, împrejmuit şi asigurat de interdicţii care poartă masca reglementărilor legale publice, se deschide un spaţiu de nelimitat atât pentru organisme, decizii şi instrucţiuni secrete, cât şi pentm reţelele necesare îndeplinim lor asigurate. István Király Spaţiu care scapă în fond complet acelui spaţiu public pe care de fapt îl vizează. Condiţiile şi fundamentele acestei posibilităţi în parte se află însă în esenţa categorială a secretului, adică în acea proprietate a lui, că în „domeniul" raportului său opozitiv cu sfera publică pot fi purtate şi aşezate de această dată dezlegate de conţinutul lor acele interdicţii interioare ce se nasc inevitabil în el. Cu această ivire publică însă, interdicţiile nu-şi schimbă natura şi funcţia lor de a fi e lemente asigurătorii ale secretului chiar în spaţiul public , devenind astfel formele interdicţ ionale publice ale secretului însuşi. Am ales apoi în al doilea rând ediţiile succesive ale Codului Penal comunist român, fiindcă în succesiunea ediţi i lor pot fi surprinse mai concentrat atât tendinţele evolutive, cât şi punctele nodale ale articulării acestei legislaţii. Tendinţa este evoluţia proliferantă, net totalizatoare a secretului de stat ca formă tipică de secret în socialism; iar ca puncte nodale şi cardinale ale acestei dinamici pot fi fixaţi anii 1953, 1968, 1969, 1971, 1973 şi 197577. Ele arată semnificativ rolul legislaţiei referitoare la secret în ocolirea unei destalinizări în România, încadrând perfect perioada 1953-1968, cât şi accentuarea tendinţelor neo-staliniste, trecând prin punctele cardinale ale anilor 1969, 1971, 1973 şi 1975-77. Din acest motiv în al treilea rând ediţiile succesive ale Codului Penal românesc ne arată mai clar şi mai limpede poate decât legislaţia altor ţări în care cu intensitate variată, dar totuşi o de-stalinizare a avut loc, specificul legăturii dintre secret şi socialism. Această evoluţie tinde să asigure statului socialist.?/ monopolul asupra secretului în societate, realizând astfel la modul cel mai extins opoziţia secretului cu sfera publică, cât şi dominaţia lui asupra acestei sfere. Această constatare de principiu trebuie însă înţeleasă în adevărata ei profunzime. Deschizând în societate un spaţiu aproape nelimitat pentru diversele gradaţii ale secretului de stat, 32 Secretul .şi ipostazele lui in socialism s ta tu l soc i a l i s t r o m â n p u n e a de fapt la d i s p o z i ţ i a t u t u r o r „organizaţi i lor socialiste de stat şi obşteşt i" însuşi categoria secretului. Ce înseamnă însă acest lucru? Pentru a lămuri această problemă, va trebui să ne întoarcem la analizele noastre cu privire la „fostele secrete" şi la „categoria secretului". Acolo am văzut că trădarea secretului, deşi însemna propriu-zis ieşirea dintr-o structură secretă, concretă, nu înseamnă totuşi şi ieşirea din categona secretului. Altfel spus: secretul poate fi trădat în secret, fără ca structura concretă secretă să fie şi automat nimicită. Această constatare este importantă nu doar pentru înţelegerea „ t rădăr i i" , dar are şi o re levanţă categorială importantă. Căci ea arată că secretul, ca şi categorie, este autofag. Adică interdicţiile interioare, menite să garanteze păstrarea asigurată a secretului, prin însuşi contactul pe care-1 s t ab i l e s c cu o r i z o n t u r i l e c a t e g o r i a l e a le s ec r e tu lu i , dev in transgresahile în secret, adică în însuşi interiorul categorial al secretului. Iar ivirea în sfera publică a acestor interdicţii sub formele „goale" ale reglementărilor publice şi „amestecarea" lor cu „restul" reglementări lor de acest gen, oferă de fapt cheia încălcării tuturor interdicţiilor. în secret, orice interdicţie secretă ori publică poate fi încălcată! Punând deci la dispoziţia „tuturor organizaţiilor socialiste de stat şi obşteşti" -pe care de altfel le ţine sub permanenta presiune a cifrelor de plan însăşi categoria secretului, statul socialist le oferă totodată şi cheia „încălcăm" lor prin generalizarea sistemului cifrelor raportate, a căror falsitate chiar dacă a fost încurajată tacit constituia secretele „tuturor organizaţiilor socialiste de stat şi obşteşti". Legislaţia comunistă cu privire la secretele de stat a avut cu siguranţă ca efect şi faptul că în bună parte faimoasele secrete de stat să nu fi fost decât mormane concentrate, centralizate şi bine păzite de cifre false, a căror falsitate însă constituia secretul de această dată extrem de dispersat a „tuturor organizaţiilor socialiste 33 István Király de stat şi obşteşti" în parte. Iar noile sarcini mereu mărite de plan, erau clădite pe această bază „ştiinţifică"... Chiar secretul face însă ca în spatele datelor comunicate şi „raportate" la centru, sub fonna gradelor secretului de stat, să //// se afle date adevărate. Căci în legislaţia publică comunicarea de date false fusese considerată în mod expres ca fiind infracţiune. însă deformarea ulterioară a unui fapt ori adevăr deja stabilit lasă urme şi repere şi pentru stabilirea falsificării. De aceea falsificarea datelor cu „ajutorul" secretului trebuie să intre şi să participe de la început în procedeul de producere a cifrelor pentru a nu putea fi depistate acele piste ce duc la cifrele adevărate şi reale. Este deci probabil că singurul „adevăr" pe care-1 putem noi stabili astăzi cu privire la aceste date şi informaţii este „fostul" lor caracter secret, cât şi falsitatea lor, dar probabil nu vom putea produce niciodată datele reale sau adevărate în locul cărora circulau doar cele false şi secrete. Cu cât este deci mai extinsă şi conştientă recurgerea dispersată a „organizaţiilor socialiste de stat şi obşteşti" la secret, cu atât se extinde acea sferă a cărei adevărată realitate nu se poate stabili. Viitorul cercetător al istoriei economice, administrative etc. al acestei societăţi se află, deci, în faţa unui „obiect" extrem de ciudat şi straniu, fiindcă „adevărurile" disciplinei sale rareori vor putea depăşi nivelul constatării falsităţii. Este foarte important de ştiut, prin urmare, că aducerea astăzi în sfera publică a acestor date şi informaţii sub forma „fostelor secrete" nu înseamnă încă deloc şi înţelegerea a ceea ce „a fost". „Fostele secrete" pot fi înţelese doar atunci, când şi dacă, în înţelegerea lor, accentul este pus //// pe „fost", ci pe „secret. Astfel, exact, „secretul" este acela care //// „a fost", ci rămâne w-trecut , adică este prezent în felul lui specific de a (dez-) orienta comprehensiunea lui. Utilizarea secretului la transgresarea reglementărilor publice nu este, desigur, un privilegiu al „organizaţiilor socialiste de stat şi 34 Secretul şi ipostazele lui in socialism 35 obşteşti", ci a intrat cu siguranţă în practica cotidiană a statului socialist însuşi. Un exemplu eclatant şi caracteristic pentru evoluţia acestei societăţi totuşi merită amintit. In unele dintre documentele secrete ale fondului secret de bibliotecă pe care-1 prezintă acest volum, se fac referiri la un Decret nr 408 din decembrie 1985 şi care se pare reglementa din punct de vedere al păstrării secretului activităţile de protocol şi de contact.(?) Referirile prezintă acest decret ca pe un act de reglementare publică, pe baza căruia se dau instrucţiuni şi se iau măsuri. Numai că, amintitul decret //// figurează nici în Buletinul Oficial al R.S.R., nici în Colecţia de legi şi decrete din anul 1985 şi nu apare nici în Repertoriul actelor normative în vigoare în 1986. Altfel spus, decretul nu are nici o prezenţă publică. El totuşi figurează în instrucţiuni sub forma masca unui act de acest gen. Deci, in interiorii/ administraţiei el apare ca fiind public, iar din sfera publică lipseşte, fiind secret Dar exact aceasta este direcţia evoluţiei raportului dintre secret şi social ism în societatea românească a anilor ' 8 0 Adică o dispersare şi o încurcătură întreţesută, totală, pe care nimeni n-o mai s tăpâneşte şi nici n-o poate stăpâni, făcând inutile toate încercările coercitive disperate cu totul unicate şi neobişnuite în timp de pace de a-i menţine controlul. Spionomania, viziunile nebuloase şi paroxistice ale comploturilor plănuite cu sârguinţa neobosită a întregului univers împotriva „ţării" şi a „poporului", nu sunt însă altceva decât modul firesc în care însuşi secretizantul priveşte lumea. El, care instituie secrete, vede în orice opoziţie secrete posibile şi ameninţătoare, expnmând şi apărându-se totodată instinctiv de acea trăsătură categorială a secretului de a fi autofag. întâlnirea secretului, a tendinţelor structurii sale categoriale, cu socialismul conceput ca o societate aflată sub controlul amănunţit al unui partid-stat, i-a oferit acestei categorii şansa unică şi, sperăm, irepetabilă de a deveni una dintre categoriile centrale ale Istt'án Király unei societăţi întregi. A cerceta şi a studia detaliat şi sintetic rolul şi funcţionarea acestei categorii în acest sistem este de aceea una dintre sarcinile viitoare dar urgente şi fundamentale nu numai al istoriografiei, dar şi al tuturor disciplinelor de cercetare şi meditaţie socială. Până nu de mult, noi am trăit în acest sistem şi ca atare suntem în bună măsură modelaţi de el atât în viaţa noastră cotidiană, cât şi din punct de vedere mental. A înţelege însă din perspectiva fizionomiei noastre actuale, locul şi rolul secretului în acest sistem înseamnă a problematiza contururile acestei fizionomii în primul rând din perspectiva lipsei. Căci secretul e ceva ce ne lipsea, ceva de care am fost privaţi, dar care -totuşi ne influenţa atât destinele, cât şi mentalitatea noastră problematizatoare. Lipsa este ceva ce ni se prezintă nouă totdeauna sub forma unei privaţiuni. Aristotel însă are drepta te atunci când spune că privaţiunea e totuşi ceva ce arată ca aspect (eidos): pornind pe urmele privaţiunii noi putem să aflăm ceea ce ne lipseşte şi ceea ce ne lipsea, iar ştiind putem înlătura lipsa pentru a umple golul ei. Interdicţia este o formă a privaţiunii. Mergând pe urmele ei, avertizaţi de cele aflate din analiza structurii categoriale a secretului şi a locului său în globalitatea socialismului real, ni se deschid şansele de a afla ceea ce în fizionomia noastră actuală e prezentă doar sub forma lipsirii. Iar fondurile secrete de bibliotecă sunt constituite chiar din cele ce ne lipseau şi ne lipsesc poate şi astăzi din fizionomia noastră atitudinală, mentală şi culturală. Ea a fost şi prin ele privată de firescul evoluţiei sale organice, găsinduse astăzi expus atât revenirilor furtunoase ale unui trecut ce tot prin ele şi cu ajutorul lor nu a trecut, cât şi a unei înstrăinări ciudate, exprimată prin straneitatea în care ni se înfăţişează propriul nostru prezent şi propriul nostru viitor. 36 Secretul şi ipostazele lui în socialism 37 4. Fonduri secrete sau fonduri interzise? întrebarea din acest subtitlu fixează una dintre cele mai puţin c l a r i f i c a t e p r o b l e m e a l e i s t o r i e i şi s i t u a ţ i e i p r e z e n t e a biblioteconomiei şi a bibliotecilor, nu numai în România, dar probabil din întreg centrul şi estul Europei. în importanţa ei, întrebarea depăşeşte însă cadrele bibliotecilor şi ridică o problemă centrală pentru întreaga istorie a politicii citiiura/e din fostele ţări social iste. Căci fondurile secrete, ce apasă în parte şi astăzi bibliotecile noastre, constituie nu numai produse ale acestei politici, ci chiar documente ale istoriei ei Ele sunt documente ce indică structura fină a acestei politici ce dirija întreaga noastră viaţă culturală în anii 1948-1989. Nici astăzi nu sunt însă îndepărtate toate obstacolele din faţa studierii problemei fondurilor secrete de bibliotecă. Dincolo de inerţie, paidenţă şi chiar ocultarea voită a documentelor, ne izbim de dificultăţi create de nelămuriri de natură conceptuală, profesională şi deontologică ce înconjoară această temă Căci nici istoriografia, nici politológia, nici sociologia, nici bibl ioteconomia şi filosofia „estului" nu s-au străduit la descrierea şi definirea lor şi nici la analiza gravelor probleme de natură etică pe care „secretizarea" publicaţiilor le ridică pentru profesia de bibliotecar. Vrând, nevrând, însă, din istoria bibliotecilor din România deci şi din cea a Bibliotecii Centrale Universitare din Cluj face parte şi istoria fondurilor secrete de publicaţii. Inutil vom căuta însă în dic ţ ionarele şi encic lopedi i le de bibliotecono-mie termenul de „fond secret" în aceste dicţionare întâlnim doar termeni cu sensuri pe care le simţim învecinate cum sunt: „cenzură", „fonduri închise", „index librorum prohibitorum", „publicaţii interzise" etc. Totuşi termenul de „fond secret" este solid consacrat atât în mediile intelectuale cât şi în cercurile de István Királv 38 bibliotecari. Este însă destul de neclar la ce anume se referă acest termen şi din ce motive biblioteconomia nu ştie şi nu vrea să ştie de el. Pentru a putea lămuri această problemă este necesar să aruncăm 0 privire istorică asupra constituirii şi evoluţiei acestor fonduri. De aceea nu ne putem dispensa de prezentarea succintă a acelor documente (incomplete) la care am avut acces. Ele arată că pietrele de temelie ale fondurilor secrete existente şi astăzi sunt constituite din publicaţii ce au fost incluse într-o listă interdicţională încă din anul 1945. Această listă merită deci o atenţie deosebită. Ea a fost întocmită pe baza Decretului regelui Mihai I, din 4 mai 1945. Atât decretul cât şi lista de titluri de publicaţii au apărut în „Monitorul Oficiat, dar ea a fost difuzată şi sub forma unei broşuri separate. Lista a fost întocmită sub egida Ministerului Propagandei de către Comisia pentru aplicarea articolului 16 al Convenţiei de Armistiţiu. Titlul ei este „Lista publicaţiilor scoase din circulaţie"' şi conţine tipănturi al căror conţinut contravine principiilor bunelor relaţii între România şi Naţiunile Unite. Ea conţine, din publicaţiile apărute între 1 ianuarie 1917 şi 23 august 1944, pe acelea care răspândesc idei fasciste, naziste, legionare şi şovine Ele puteau rămâne inventariate şi depozitate separat doar în bibliotecile cu drept de depozit legal. Consultarea lor a fost permisă doar pe baza aprobării nominale a conducători lor acestor instituţii. Încălcarea acestor dispoziţi i atrăgea după sine amenzi şi chiar detenţia. Această listă prohibitivă are deci un pronunţat caracter public: se bazează pe o convenţie internaţională publică; este întocmită de o instituţie publică; atât lista, cât şi motivele şi criteriile care au concurat la alcătuirea ei sunt publicate în organe oficiale şi conţin detaliat şi sancţiunile pe care eventuala încălcare a prevederilor ei ca act juridic le atrage după sine. Ea se referă la întregul reţelei pub l i c e de p roduc ţ i e , d i fuzare şi o r g a n i z a r e a conse rvă r i i publicaţiilor. Ceea ce este mai important pentru noi acum este faptul Secretul şi ipostazele lui în socialism 39 că această listă are în vedere totalitatea comunităţii profesionale a bibliotecarilor şi nu doar un strat confidenţial al ci Acesta primă listă este urmată in anul 1946 de una cu trăsături identice. Singura deosebire este faptul că noua listă deja scoate din circulaţie, după aceleaşi criterii, nu numai publicaţii apărute în România dar şi unele în limba italiană, germană, franceză şi maghiară. O etapă importantă în formarea fondurilor secrete o constituie lista deja cumulativă apărută în 1948. Ea se intitulează fără echivoc Lista publicaţiilor interzise ( sub l .n ) . Acest volum de peste 500 de pagini conţine, pe de o parte titlunle listelor anterioare, iar pe de altă parte include un număr considerabil de noi autori şi titluri. Spiritul în care s-a întocmit această listă este totalmente diient de cele anterioare. Ea reprezintă în primul rând extinderea sferei de va lab i l i t a t e a in terdic ţ ie i F i indcă în t imp ce în l i s t e l e premergătoare interdicţia vizează circulaţia publică, instituţională a tipăriturilor („scoase din circulaţie"), în această listă publicaţiile sunt privite ca totalitate a exemplarelor individuale. Aceasta înseamnă că şi deţinerea particulară a unor exemplere cade sub incidenţa interdicţiei în felul acesta, exemplarele identificate pe baza delaţiunilor, de exemplu într-o bibliotecă particulară se puteau constitui în corpuri juridice probatorii Din acest motiv, volumul fusese difuzat şi public la un preţ de 200 lei. în strânsă legătură cu aceasta trebuie remarcat faptul că, criteriile pe baza cărora lista a fost întocmită devin puternic relativizante, ele vizând deja sub unghiul de vedere al „luptei de clasă" întreaga producţie de tipărituri din deceniile anterioare şi nu numai pe cele fasciste, şovine etc „Se poate deci afirma fără teamă de exagerare scrie în prefaţa volumului că o mare parte din ceea ce s-a publicat în ţara noastră în ultimele trei decenii, precum şi un anumit procent mai redus din ceea ce s-a publicat anterior era infectat de idei şovine, reacţionare, rasiste etc." (p. 9, subl n ) Iar epurarea lor va continua István Királv în condiţiile ascuţirii luptei de clasă până „când ele nu vor mai exista decât în câteva biblioteci oficiale documentare, unde istoricii viitorului vor avea prilejul să studieze epoca..." /p. 11/. Se pare deci că la acea oră era deja prefigurat întreg proiectul atât de diluare a criteriilor interzicerii publicaţiilor, cât şi cel al instrumentalizării bibliotecilor. Dar această listă prohibitivă, deşi aduce extinderea interdicţiei şi relativizarea criteriilor ei, este încă un act public, deci nu reprezintă interdicţii transfigurate în secret. Acest pas se va face în 1949. Atunci „apare" un nou volum considerabil cu titlul „Publicaţii nedifuzabile" şi cu subtitlul semnificativ „Liste de circulaţie internă", iar introducerea ei se intitulează tot semnificativ „Instrucţiuni". Conţine publicaţii care, „direct sau indirect ( s .n ) , sunt împotriva orânduirii socialiste, dar care, „din anumite motive", nu au fost incluse în listele anterioare. Totuşi, difuzarea şi servirea în biblioteci a acestor publicaţii „nu este de dorit". Potrivit uneia dintre cele mai semnificative instrucţiuni retragerea din circulaţie a acestor publicaţii trebuie efectuată „cu tact şi discreţie"]. Se poate deci constata că în 1949 interdicţia care atrage după sine scoaterea din circulaţie a publicaţiilor devine de „uz intern", iar operaţia însăşi a retragerii publicaţiilor dobândeşte un caracter „discret", confidenţial. în mod firesc, acestor trăsături li se asociază caracterul rezumat iv al expuneri i de mot ive şi obscur i ta tea pronunţată a criteriilor pe baza cărora publicaţiile sunt incluse în lista interdictivă (ex.: „indirect ostile", „producătoare de confuzii: e t c ) . In mod cert ne aflăm deja în faţa unor interdicţii concepute şi transmise pe căi confidenţiale. Dar cum se poate garanta realizarea unor atari interdicţii? Este evident că aplicarea unor in te rd ic ţ i i con f iden ţ i a l e p r e s u p u n e în f i in ţa rea une i reţele administrative confidenţiale, cât şi asigurarea funcţionării ei „discre te" . Ea presupune totodată că, în cadrul comunităţii profesionale a biliotecarilor se distinge un grup constituit pe baza 40 Secretul şi ipostazele lui iu socialism 41 criteriilor de încredere şi de îndatorare, însărcinat în condiţii de garanţie, cu aplicarea „discretă" a interdicţiilor confidenţiale, secrete. Acest grup este deci în diferite trepte dar iniţiat şi antrenat în mecanismul aplicării acestor interdicţii. Cu această listă din anul 1949 se deschide totodată şi un nou orizont, un nou spaţiu, în care se plasează atât interdicţiile, cât şi condiţi i le administrat ive ale rea l izăm lor. Aceasta este sfera discretului. Odată instituit, sfera discretului va evolua ulterior cum vom vedea în două direcţii distincte, dar complementare. Prima va fi cea a secretului propriu-zis A doua direcţie însă va fi menţinerea temporară a unui spaţiu sui generis a discretului, spaţiu care va funcţiona sub forma unui interregnum între fondurile uzuale (publice) şi cele ale depozitelor secrete, purtând numele de fonduri documentare. De-a lungul anilor, fondurile documentare vor const i tu i un mediu destul de maleabi l şi fluid, în ca re considerentele profesionale ale organizării şi muncii documentare se întrepătrund cu cele pol i t ico-ideologice, făcând din ele o veritabilă mască durabilă ce opacizează şi astăzi terminologia înţelegerii fondurilor secrete şi care, de aceea va trebui străpunsă şi demontată la locul potrivit. Nu ne-am întâlnit cu liste „editate" în perioada 1949-55. Este posibil ca ele să nici nu existe, căci sfera largă de cuprindere a listei din 1949, cât şi finisarea structurilor administrative ale aplicării ei asigurau suficiente „preocupări"' Datorită acestor „eforturi" , începând cu 1955 listele pot fi deja „editate" fără să cuprindă vreo prefaţă , motivare, instrucţiuni sau indicaţii Mecanismul le cunoaşte deja perfect Fiecare exemplar al acestor liste primeşte un număr de ordine individual. Cu ajutorul lui se poate stabili şi urmări traiectoria exemplarului în reţea şi se pot stabili cu uşurinţă eventualele indiscreţii din mecanism în alcătuirea lor prevalează deja criterii legate de conjunctura internă şi internaţională a puterii comuniste. Se pare că pe calea interdicţiilor secrete conducătorii Ish'án Király comunişti îşi lichidează propnul lor trecut apropiat. în felul acesta ajung în fondurile secrete în 1955 scrierile şi cuvântările e t c , publicate în 1946, 1950, 1952, ale unor lideri care, în 1955, au funcţii superioare (!) în partid (Gheorghe Ghiorghiu Dej, Chivu Stoica e t c ) . Ele, desigur, nici nu puteau fi interzise în mod public, ci doar scoase din circulaţie în mod secret. Căci este vorba despre conducători care, vrând să-şi păstreze funcţiile şi după moartea lui Stalin şi-au adaptat rapid concepţiile la noua conjunctură şi, din acest motiv a fost necesară ştergerea discretă a urmelor şi dovezilor propriului lor stalinism. Fondurile secrete s-au dovedit o cale potrivită în acest scop. Punerea fondurilor secrete (speciale) şi a întregii activităţi de bibliotecă la dispoziţia oricărui moment şi accent conjunctural merită însă o atenţie mai insistentă. în cazul lui Gh. GheorghiuDej lucrurile sunt clare: prin dirijarea în depozitele secrete a documentelor şi dovezilor poziţiilor luate anterior, dar recent, se încearcă ştergerea urme/or acestor luări de poziţii, adică ştergerea memoriei recente, cu scopul conjunctural de a se putea menţine în funcţiile deţinute. însă, Instrucţiunile nr. 198 din 22 februarie 1957 al Ministerului Culturii cu privire la scoaterea din fondurile bibliotecilor de stat a „tipăriturilor învechite" (adică depăşite din punct de vedere politic şi ştiinţific) şi a celor „de pnsos" (adică aflate în număr excedentar în depozitele lor), prevăd, în punctul nr. 10 ca toate colecţiile de ziare şi periodice să fie păstrate la fondul uzual, doar pentru ultimii doi ani de apariţie. Restul anilor, adică cei mai vechi de doi ani, sunt onentaţi la „fondul special" devenind deci consultabili doar cu justificări şi aprobări inevitabile. Deci ziarele şi periodicele, ca purtătoare ale memoriei recente, sunt puse într-un raport ritmic-calculat şi preventiv, cu o conjunctură stabilită în calitatea ei nespecificată şi lipsită de conţinut (trecerea a doi ani). Este, deci, prevăzut că ceea ce a apărut în ziare, de exemplu acum trei ani, este astăzi automat „depăşit" politic şi, prin urmare, este 42 Secretul ţi ipostazele lui in w« alisiii 4.3 orientat la fondul secret, adică refuzat rememorării actuale a „marelui public' Ar fi complet greşit să considerăm acest procedeu ca tăcând parte din firescul evoluţiei concepţiilor şi practicilor politico-ideologice, evoluţie care ce-i drept, „depăşeşte" şi ea anumite poziţii şi faze, dar care chiar datorită firescului ei păstrează fazele lăsate în urmă ca fund proprii acestui proces Insă orientarea acestor tipărituri în depozitele secrete nu înseamnă în fond nici negarea, nici redefinirea şi nici dezlipirea de trecutul depăşit, ci ştergerea urmelor acestui trecut din memoria recentă publică. Înseamnă deci transformarea „evoluţ iei" îdeologicopolit ice într-un proces constituit din succesiuni izolate (prin ştergerea urmelor) de momente conjuncturale unice, cât şi din intervale conjuncturale prestabilite Este adevărat desigur, că aceste publicaţii puteau fi totuşi consultate cu aprobările de rigoare de către „istoricii viitorului", dar nu este deloc evident fundamentul pe baza căruia aceşti bravi istorici s-ar putea erija în rolul de a fi unicii depozitari ai memoriei (recente ori nu) şi nici acela pe baza căruia ei ar fi îndreptăţiţi de a avea acces la această memorie în locul şi în numele „marelui public". . . 7 în 1957 este întocmită ultima listă pe care mai apare încă anul editării. Caietele ce-i urmează nu specifică nici măcar anul de apanţie. Pe copertele lor se află trecut numai numărul curent în seria listelor anterioare, iar pe coperta din spate apare nelipsitul număr de ordine pentru identificarea individuală a exemplarului. Am numărat şase asemenea caiete Cert este că anul de apariţie a publicaţiilor dirijate în fondul secret nu depăşeşte anul 1956-57 nici în ultimul caiet (cu nr 8) Ducând mai departe, în mod mecanic, periodicitatea anuală constatată până acum, se poate presupune că ultimul caiet să fi fost editat în jurul anilor 1962-63. Cu privire la „epoca" ce urmează acestor ani dispunem de şi mai puţine documente relevante Suntem deci în şi mai mare măsură nevoiţi să umplem golurile iminente cu experienţe ordonate critic. István Királv Pentru a putea însă realiza acest lucru sunt necesare câteva clarificări conceptuale. Căci până acum s-a văzut că există cel puţin două domenii de care secretul la început doar se apropie, apoi le cuprinde, pentru ca la sfârşit să le utilizeze înfăţişarea ca mască. Este vorba de fondul de publicaţii interzise şi de fondul documentar. Am văzut că la origine şi început fondul secret şi-a aşezat propriai greutate pe fondul de publicaţii interzise, pentru ca apoi să se şi dizolve în aceasta, manifestându-se ca fiind o prelungire a lui. în felul acesta se crează impresia aparentă că, în fond, secretizarea publicaţiilor nu diferă cu nimic de interzicerea lor de către o putere publică ce foloseşte în acest scop mijloacele dreptului public. Apare, deci, ca fiind un proces ce se înrădăcinează nu într-o sferă secretă, ci în cea publică. Numai că actele tipic publice, inclusiv cele prohibitive, trebuie motivate public. în felul acesta ele pot fi dezbătute şi chiar modificate în principiu. Să ne gândim numai la acele discuţii aprige de presă care se iscau de exemplu în sec. al XIX-lea, cu ocazia fiecărei ediţii a vestitei IndexLibrorum Prohibitorum, publicate de Papalitatea romană. Fondurile secretizate pe baza unor instrucţiuni secrete şi a căror aplicare are loc printr-un mecanism administrativ confidenţial sunt însă în esenţa lor diferite. Deocamdată este suficient să arătăm că, sub aspect istoric, faptul însuşi al interdicţiei capătă o publicitate ce se reduce şi se obscurizează treptat şi că mecanismele de aplicare a ei suferă o modificare similară. Aceas t ă p rob l ema t i că ne t r imi te spre o altă t end in ţă de obscurizare şi de mascare legată de fondurile secrete: apropierea lor de fondurile documentare. în mod evident, publicaţiile scoase din circulaţie, interzise sau secretizate au independent de valoarea lor cu l tu ra l ă , ş t i in ţ i f ică sau po l i t i că i n t r i n secă -o v a l o a r e documentară. Apoi, atât prin interzicere, cât şi prin secretizare întrucât amândouă implică distrugerea masivă a exemplarelor asistăm la un proces artificial de producere a rarităţilor. Un singur 44 Secretul şi ipostazele lui iu socialism pas deci, şi s-ar putea spune că, în esenţă, în depozitele secrete se desfăşoară o impresionantă şi neîntreruptă activitate de păstrare, de salvare a valorilor documentare. Trebuie subliniat că aici nu este vorba de o simplă iluzie, ci de o falsă conştiinţă, ce îşi are rădăcinile în anumi te realităţi şi care. probabi l , se poate ident if ica în justificarea de sine psihologică a multor bibliotecari. Acest aspect, deşi aparţine de tematica manipulăm celor care au participat la acest mecanism şi astfel el ar merita poate un capitol separat, nu schimbă totuşi cu nimic falsitatea conştiinţei lor. Astfel, dacă avem in vedere adresa confidenţială a Ministemlui învăţământului şi al Culturii cu nr 3406 din 13 octombrie 1960, constatăm că ea împarte fondurile bibliotecilor în trei categorii: uzuale, documentare şi speciale. în fondul documentar sunt incluse acele tipărituri care, deşi nu corespund scopuri lor educaţ ie i soc ia l i s te a mase lo r şi a concep ţ i i lo r po l i t i co i deo log ice conjuncturale, sunt totuşi indispensabile informării ştiinţifice a specialiştilor. Aparţin apoi acestui fond publicaţiile cu caracter de uz intern, cât si cele incluse în broşurile editate de acest minister în vederea retragem publicaţiilor din circulaţie. în „fondul special" au fost dirijate publicaţiile „duşmănoase", fasciste, anticomuniste şi militariste; acele publicaţii care proveneau din străinătate şi au fost considerate de către cenzură ca aparţinând ab ovo acestei categorii, cât şi publicaţii ce sunt incluse pe listele editate special în acest scop de către minister. Nu este vorba despre două liste, concepute pe baza unor criterii gradate diferit unul pentru fondurile documentare şi altul pentm cele speciale ci, pur şi simplu despre aceleaşi liste, considerate însă sub aspecte ce se dedublează reciproc. Este cert însă faptul că, potrivit acestei dispoziţii, atât fondul documentar, cât şi cel special fuseseră din motive politice şi ideologice separate de fondurile uzuale şi că aceste fonduri au fost luate în evidenţe şi/sau depozitate în mod distinct şi în condiţii de securitate sporită. 45 Ishuhi Király Nelămuririle conceptuale trădează însă şi aici o apropiere de structură între caracterul discret al fondurilor documentare şi cel secret al fondului special. De aceea, în art. 5 al acestei instrucţiuni, se acordă conducerii bibliotecilor o libertate considerabilă în clasificarea tipăriturilor într-una sau în cealal tă categorie de fonduri. Această „libertate" este impusă de acea nevoie a organelor de decizie de a avea în biblioteci şi în bibliotecarii implicaţi, parteneri activi în realizarea acestor sarcini extrem de complexe şi costisitoare şi care implica, în principiu, punerea totalităţii bibliotecilor şi colecţiilor la dispoziţia momentului conjunctural actual (împreună desigur cu menţinerea orientărilor ideologicopolitice mai generale). Cu cât îşi pierd treptat structurile interne ale bibliotecilor, rolul lor activ-întreprinzător în supravegherea politică a fondurilor bibliotecăreşti, cu atât îşi pierd din importanţă fondurile documentare ca fonduri discrete. Dizolvarea acestor fonduri prin Ins t ruc ţ iun i le nr. 1003 din 15 augus t 1968 al Comitetului de Stat pentru Cultură şi Artă este însă departe de a înlătura nelămurirea conceptuală. Dimpotrivă, prin însăşi denumirea lor de „documentare", ele se grefează pe una din tulpinile esenţiale ale activităţii oricărei biblioteci serioase. Desfiinţarea „fondurilor documentare" nu putea deci însemna în nici un caz şi desfiinţarea activităţii de documentare din biblioteci, activitate care trebuia prin urmare să se redefinească în nişte condiţii obscurizate de chemări eterogene. Apoi, ordonând reclasificarea publicaţiilor din fostul „fond documentar" ori din fondurile uzuale (denumite „de circulaţie curentă"), ori din cele de „circulaţie specială" se realizează în parte şi un transfer semantic de la „documentar" la „special" adică de la „discret" la „secret" transfer favorizat şi de statutul anterior al „fondului documentar". Potrivit acestei circulare, fondurile de „circulaţie specială" cuprind acele tipărituri ce nu corespund politicii partidului comunist şi a guvernului, ce blamează ţara şi poporul român, publicaţii ce 46 Secretul şi ipostazele lui în socialism 47 provin din străinătate şi sunt orientate aici de către cenzură şi, în sfârşit, publicaţiile cu conţinut obscen. Trebuie remarcat că şi această dispoziţie re-formulează în mod expres acea sarcină, conţinută şi în celelalte circulare, de a ţine evidenţa persoanelor care consultă publicaţiile din fondurile speciale. Este, deci, foarte limpede formulată exigenţa permanentă ca aparatul bibliotecăresc de aplicare a dispoziţiilor, să urmărească temele în care specialiştii sunt interesaţi la un moment dat. Această exigenţă este de altfel întărită şi de către circulara Comitetului pentai Cultură şi Educaţie Socialistă din febaiane 1981. Este clar că ea vizează controlul preocupărilor acelor cititori care au obţinut aprobarea necesară consultării publicaţiei solicitate din „fondul special". Iar aceşti cititori sunt denumiţi de chiar aceste circulare ca fiind „specialişti", „cercetători" etc... Aceste nelămuriri conceptuale pot totuşi alimenta impresia că fondurile secrete constituie de fapt o protecţie de tip documentar asupra publicaţiilor. Că în fond, acolo, publicaţiile sunt păstrate potrivit exigenţelor demne de rarităţi Or, aceste impresii nu corespund realităţii Este însă adevărat că, spre deosebire de fluctuaţiile din anii '50 şi '60 , rolul activ al aparatului internbibliotecăresc în iniţierea secretizării tipăriturilor scade în deceniile şapte şi opt întreg cortegiul de iniţiativă, de decizie şi de control se concentrează în mâinile organismelor centrale. Astfel, o adresă a Comitetului Judeţean Cluj al Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste din anul 1988 invoca, ca temei al întocmirii unei liste de secretizare, şapte adrese anterioare cuprinzând perioada august 1971 şi mai 1988. Nici una însă din aceste adrese nu a intrat prin corespondenţa secretă a bibliotecii Acest fapt arată că ele nu au fost aduse nici la cunoştinţa conducerii bibliotecii şi nici la cea a aparatului care a operat efectiv retragerea publicaţiilor, ele fund în fond păstrate ca secrete la un nivd superior. Tot de aici reiese şi această tendinţă a acestor decenii de a reduce transparenţa în Ish'án Király inferiorul sistemului naţional de secretizare a publicaţiilor, în paralel cu concentrarea transparenţei la vârf. Pare însă specifică anilor '70- '80 orientarea ca, împreună cu transformarea aparatului intern al biliotecii în simplu executant docil şi supraveghetor vigilent, să i se acorde sarcini mai extinse şi mai variate în privinţa observării cititorilor care consultă publicaţiile fondului secret. Notele „informative şi de convorbir i" solicitate cu privire la „vizita" în bibliotecă a unor cercetători în special din străinătate care apar probabil în unna misteriosului H.C.M. nr. 18 din 1971, sunt elocvente în această privinţă. Pentru a clarifica însă acea impres ie că fonduri le secrete constituie sau nu o protecţie de tip documentar, este necesar să analizăm modul în care s-a efectuat practic retragerea publicaţiilor, cât şi caracterul profesional al operaţiilor „bibl ioteconomice" prin care acestea s-au realizat în mod concret. La fondul secret publicaţiile au ajuns în primul rând pe baza listelor de secretizare. în acest caz, fiindcă este vorba despre tipărituri deja prelucrate bibl ioteconomie, au fost îndepărtate fişele pulicaţiilor din cataloagele sistematice şi alfabetice publice şi după caz interne ale bibliotecilor. Au fost identificate şi îndepărtate toate exemplarele publicaţiei din depozitele fondurilor de circulaţie curentă, cât şi din rafturile cu acces liber. O bună parte din exemplare au fost onentate la topit. Exemplarele rămase au fost depozitate separat, asigurându-li-se securitatea cuvenită. Nu se ştie dacă din fişele îndepărtate din cataloagele externe, publice, s-au constituit sau nu cataloage ale fondului secret, acestea având un regim identic cu fondul însuşi. în depozitele astfel constituite şi asigurate se permite doar accesul persoanelor confidente. într-un mod asemănător s-a procedat, in al doilea rând, cu acele publicaţii care, deşi nu figurau pe listele secrete prohibitive, se aflau totuşi în fondurile bibliotecilor şi satisfăceau acele criterii de secretizare care au fost cunoscute de 48 Secretul şi ipostazele lui in socialism 49 către aparatul de confiden-ţe a instituţiilor. Am văzut că aceste criterii au fost extrem de generale, relativizante şi chiar obscure. Pe baza lor s-au întocmit din iniţiativa bibliotecilor şi a aparatelor confidenţiale din instituţii liste prohibitive complementare care după aprobarea lor de către minister au devenit echipotente cu listele de secretizare iniţiale şi valabilitatea lor a fost extinsă şi asupra fondurilor altor biblioteci In circulara deja prezentată din anul 1%0 această operaţie este încurajată şi solicitată într-un paragraf separat. Aces t aspect ev idenţ iază faptul că aparatul confidenţ ia l de bibliotecari nu a fost doar un factor de execuţie mecanică, ci şi-a asumat un rol activ, iniţiator chiar, în scoaterea secretă a publicaţiilor din circulaţie. Tot în acest fond au ajuns în al treilea rând publicaţiile străine dirijate aici nemijlocit de către cenzură, respectiv direcţia presei. Ele au trecut doar printr-un procedeu de inventariere (care în sine nu constituie prelucrare bibhoteconomică propriu-zisă), fiind „ordonate" în depozitul secret în funcţie de anul de intrare şi a numărului de inventar Despre existenţa acestor publicaţii în b ib l io tecă nici bibl iograf i i , nici bibl iotecar i i însărc inaţ i cu informarea cititorilor nu au cunoştinţă La toate acestea se adaugă, în al patrulea rând, acele tipărituri care au fost achiziţionate de biblioteci prin reţeaua de schimb internaţional şi care au fost dirijate în acest fond de către aparatul confidenţial intern în cooptarea unei asistenţe confidente, de specialitate externă, utilizând criterii identice. Nici această categorie nu a trecut prin vreo prelucrare bibl ioteconomică, deci nu a fost în nici un fel de circulaţie. Aceste căi de orientare a publicaţiilor în depozitele secrete descrise aici nu pot fi, desigur, absolutizate. Este o sarcină viitoare a istoriei bibliotecilor şi a politicii culturale să lămurească, în ce perioadă şi instituţie, care din aceste procedee au fost utilizate cu precădere. Constituie însă un fapt că, în genere, specialiştii şi cercetătorii puteau solicita aprobarea nominală din partea conducerii István Királv bibliotecilor doar pentru publicaţii a căror existenţă în bibliotecă o puteau depista... deci, pe care o puteau regăsi în vreunul dintre cataloagele ei... Ceea ce este însă important pentru noi acum, când anal izăm diferenţele ce există în c iuda neclar i tă ţ i lor conceptuale între publicaţiile fondurilor documentare şi ale celui secret, este faptul că fiecare dintre aceste operaţii şi procedee de „trecere în fondul secret" a publicaţiilor se înfăptuieşte ori prin demolarea prelucrării biblioteconomice existente deja, ori prin eludarea parţială sau completă a exigenţelor unei prelucrări biblioteconomice profesioniste. Constituirea fondurilor secrete de bibliotecă se realizează, deci, printr-o cu totul altă orientare profesională decât cea solicitată de grija detaliată şi cuprinzătoare în vederea conservării, prelucrării şi mai ales a valorificării documentare. Există, desigur, numeroşi factori care limitează şi determină în fond accesul la colecţiile fondurilor unor biblioteci. Este altul accesul într-o bibliotecă municipală publică decât cel dintr-o bibliotecă universitară, destinată în primul rând studenţilor, cadrelor didactice universitare şi cercetătorilor. Accesul în biblioteca unui institut de cercetare este şi el diferit de cel de la biblioteca unei întreprinderi. Tipul de bibliotecă circumscrie, deci, atât categoriile de cititori care au acces la fondurile ei, cât şi structura tematică şi culturală a colecţiilor ei. Tot aşa limitează accesul la colecţiile unei biblioteci şi valoarea istorico-culturală şi documentară a publicaţiilor ei. Cărţile rare şi unicatele sunt puse peste tot la dispoziţia cititorilor cu grijă şi precauţie şi peste tot această precauţie este însoţită, de regulă de o atenţie sporită faţă de conservarea şi utilizarea lor. Preocuparea dc conservare a valorilor documentare cere adesea depozitarea lor separată şi limitarea accesului la ele prin punerea lor doar la dispoziţia specialiştilor. Paralel cu această limitare însă, munca de documentare presupune punerea în valoare a acestor colecţii prin studiul lor istonco-cultural aprofundat; prin editarea 50 Secretul şi ipostazele lui ir socialism 51 cataloagelor lor; prin editarea facsimilelor şi a ediţiilor critice şi, nu în ultimul rând, prin expoziţii publice. Totuşi este caracteristic cercetării şi valorificării documentare că ea aduce la lumină documentul însuşi împreună cu destinul şi orizontul său îstoricocultural propriu. De aceea, „punerea la dispoziţia cercetătorilor şi specialiştilor" a unor valon documentare //// înseamnă deloc în mod automat şi valorificarea lor documentarăpropriu-zisă şi aceasta este cu atât mai adevărat cu cât operaţia „punerii la dispoziţie" este mai discretă ori secretă. Este evident că, în pofida nelămuririlor d a t o r a t e ap rop i e r i i s e m a n t i c e a r t i f i c i a l e d in t r e f o n d u r i l e documentare şi cele secrete, publicaţiile inserate în fondurile secrete de bibliotecă nu pot fi ab ovo deci, indiferent dacă ele au sau nu o valoare documentară în sensul explicat mai înainte supuse unei asemenea valorificări. Iar introducerea criteriilor de conjunctură politică in organizarea discretă a fondurilor propnuzis documentare, cât şi trierea politico-conjuncturală a specialiştilor care obţin accesul la ele, atinge însuşi rostul ştiinţific cultural, dar şi profesional-documentar al acestor colecţii. Am văzut că unu! dintre elementele principale ale constituirii fondurilor secrete a reprezentat dispariţia din sfera publică a in terdic ţ i i lor cu pr ivire la publ icaţ i i . Desigur , prin aceas ta interdicţiile nu au dispărut, ci au trecut pnntr-o modificare a cărei natură a fost analizată in capitolul anterior Reamintim totuşi că, în general, prin interdicţie se înţelege o nonnă cu caracter prohibitiv, a c c e p t a t ă de c ă t r e i n d i v i z i i unui g r u p ca r e g u l a t o r al comportamentului lor, incluzând conştiinţa faptului că încălcarea ei atrage după sine aplicarea unor sancţiuni Inteidicţiile retrase din sfera publică în cea secretă se „ îmbogăţesc" automat cu cea privitoare la divulgarea lor Dar, să nu uităm că secretul in cazul de faţă interdicţia secretă asupra publicaţiilor vizează în primul rând creionarea unei anumite fizionomii ale sferei publice a lecuirii Interdicţiile secrete chiar cele cu privire la divulgarea caracterului Isft-án Király lor secret nu-şi pierd prin urmare contactul cu sfera publică. Un atare rol a îndeplinit legislaţia ce viza reglementarea manipulării secretului de stat. De aceea nici politica culturală generală nu poate fi înţeleasă fără lămurirea problemei fondurilor secrete din biblioteci, dar nici invers, fondurile secrete din biblioteci nu pot fi înţelese fără a lua în considerare întreaga reţea şi întregul agregat al unei practici politice secrete generalizate. Observarea listelor de secretizare ne permit câteva remarci cu privire la concepţia şi tehnica alcătuirii lor. în acest context trebuie avut în vedere, în primul rând, faptul că interzicerea şi secretizarea tipăriturilor realizează, în domeniul publicaţiilor apărute deja, efecte comparabile cu cel al cenzurii în domeniul publicaţiilor aflate în curs de apariţie. Secretizarea publicaţiilor este astfel, în primul rând, o aplicaţie în planul trecutului, a criteriilor cenzurale actuale. Aceasta imprimă listelor de interdicţii un caracter retrospectiv. Acestei trăsături i se asociază, în mod firesc, caracterul lor repetitiv. Repeţi ti vi tatea îndeplineşte mai multe funcţii. Reluarea interdicţiilor la diferite intervale de timp garantează creşterea probabilităţii aplicării complete şi a identificării a cât mai multor exemplare din anticariate şi biblioteci particulare, intrate în posesia bibliotecilor prin confiscare sau donaţie. Apoi, reluarea unor interdicţii, emise într-un interval de timp anterior şi includerea lor într-o listă actuală contribuie şi la învăluirea şi asigurarea scopurilor principale, a ţintei conjuncturale adevărate, asupra căreia se concentrează, în fond, lista prezentă . Căci în felul aces ta se rea l i zează şi m a n i p u l a r e a operatorilor ce pun în aplicaţie interdicţia secretă, opacizându-le conştiinţa cu privire la propria lor activitate. în concluzie, se poate spune că sistemul fondurilor secrete de bibliotecă face parte din ansamblul politicii şi în special al politicii culturale comuniste. Ca atare, principiul lor este fundamental diferit de orice practică anterioară sau contemporană de îngrădire 52 Secretul şi ipostazele lui in socialism 53 a a c c e s u l u i la p u b l i c a ţ i i A c e a s t ă p r a c t i c ă a r e a l i z a t o instrumentalizare politica, culturală şi profesională a bibliotecilor, care. în extindere şi în amănunţime nu poate fi asemănat cu nici o altă practică apropiată, căci chiar fascismul şi naţional-socialismul au conceput epurarea bibliotecilor prin arderea publică a cărţilor. Chiar şi Inchiziţia a supravegheat circulaţia cărţilor interzise, pe baza listelor publice de prohibiţii. Aceasta explică şi de ce. în dicţionarele de biblioteconomie nu întâlnim termenul de „fond secret de bibliotecă". Apusul nu s-a confruntat cu aceasta problemă, iar Estului i-a fost interzisă Cu atât este mai important ca astăzi, când avem deja posibilitatea de a ridica problema fondurilor secrete, s-o facem cu seriozitatea şi consecvenţa cerute de importanţa istorică a unui subiect inedit. In urma analizelor noastre suntem deja în măsură să formulăm o „definiţie" a termenului de „fonduri secrete de bibliotecă". Ele sunt fondurile bibliolecâreşti constituite in urma interdicţiilor secrete a publicaţiilor Această definiţie insă t rebuie şi poate fi anal izată mai în profunzime. Fiindcă ea aduce şi fixează în discuţie un element cu totul nou faţă de analizele anterioare despre conceptul juridic comunist al secretului Chiar şi pe treapta şi în ipostaza sa cea mai cuprinzătoare, conceptul legislativ tipic socialist al secretelor de stat nu se referă până acum decât la „orice date şi informaţii nedestinate publicităţii O n . în cazul fonduri lor secrete de bibliotecă, „obiectele" ce cad sub incidenţa interdicţiilor secrete sunt chiar publicaţiile, adică obiecte ce au fost de la început concepute şi realizate ca fiind destinate expres sferei publice, adică publicităţii Cum este posibil aşa c e v a 9 Publicaţiile, desigur, nu pot fi în nici un caz secrete. Prin urmare, interdicţia secretă este aceea care le cuprinde şi transborda publicaţiile în sfera secretului. Deci, tematizarea fondurilor secrete de bibliotecă ne trimite iarăşi înapoi la zona reglementări lor ísh'án Király publice a secretelor şi ne obligă să o problematizăm dintr-un unghi de vedere pe care aceste reglementări, în sine, îl ţineau închis Această calitate a tematicii Fondurilor secrete de bibliotecă îi conferă un caracter şi un rol privilegiat atât în problema raportului dintre secret ş< socialism, cât şi în cea a categoriei secretului. Căci ea ne prezintă chiar or izonturi le categoriale ultime ale raportului dintre secret şi sfera publică. „Obiecte" produse şi destinate în mod expres publicităţii nu pot fi asimilate şi încorporate /// mod asigurat de către interdicţii secrete decât atunci şi acolo, unde şi când aceste interdicţii ajung să reprezinte limitele abstracţionale ale secretului însuşi Trebuie, deci, să reluăm şi să aprofundam analiza spiritului reglementărilor legislative a secretului, acolo unde am întrerupt-o, considerând-o ca fiind ultima treaptă de expansiune şi de asimilare a formei tipice a secretului în socialism, adică a secretului de stat. Am văzut că acolo i s-a asimilat secretului de stat la un grad inferior - „orice dată sau informaţie nedestinată publicităţii". Am stabilit că aceasta înseamnă de fapt că toate datele ce nu sunt iniţial destinate publicităţii sunt considerate de această legislaţie ca fiind secrete (de stat de rang inferior). Problematica fondurilor secrete de bibliotecă ne arată însă că aceasta este una, dar nu unica interpretare (utilizată efectiv şi nu dată de noi) a termenului de „orice". „Orice" nu înseamnă, deci, pentru această legislaţie neapărat şi numai „toate", ci şi propriu-zis „orice", adică: la nevoie ea înseamnă „oricare", „oricând", „oricum", adică „oricare" considerent strategic şi „orice" moment conjunctural. Este important să observăm că nu este vorba aici de utilizarea plurisemantică a termenului de „orice", ci că sensul său propriuzis dat de legislaţie şi de practică este cel descris (adică „oricare", „oricând", „oricum"), care prin extinderea abstracţiunii sale, nu numai îl încorporează, dar îl şi întemeiază pe celălalt. Este la fel de important să vedem că termenul „orice" îşi primeşte acest sens 54 Secretul şi ipostazele Im iu socialism fundamental, nu din afara spiritului legislativ comunist şi nu din surse eterogene, ci el izvorăşte chiar din specificul acestei legislaţii Căci, transformând legislaţia secreteior în formele mterdicţionaie publice goale ale secretului de stat însuşi, socialismul pune de fapt întreaga viaţă publică a societăţii la dispoziţia virtual-discreţionară a categoriei secretului. In socialism, deci, într-adevăr „orice" poate fi interzis în secret, „orice" chiar şi faptele cele mai publice în constituţia esenţei lor pot fi ..atrase" în sfera categorială a secretului Trebuie observat apoi că. deşi noi am pornit la studiul secretului, concepându-1 iniţial ca existenţial, analiza noastră ne-a condus totuşi la o categorie a secretului instructurată ca formă. Nu analiza noastră a înstrăinat insă secretul, transformându-1 pe neobservate într-o formă goală, ci chiar modul în care existenţialul secretului „funcţionează" in socialism este acela care-l goleşte de conţinutul său existenţial. Volumul de fată ogl indeş te ant inomia fixată în defini ţ ia fondurilor secrete, prin gruparea separată, pe de o parte a actelor şi documentelor lor secrete constitutive şi, pe de altă parte, a listelor selective de autori şi titluri ue publicaţii trecute în aceste fonduri la Biblioteca Centrală Universitaiă ..Lucian Blaga" dm Cluj. Aceste documente luate in sine prezintă astăzi fondurile secrete sub forma „fostelor secrete" Pentru înţelegerea lor adevărată este, de aceea, necesară o orientare metodologică avertizată în prealabil. Ce ne-ar arăta şi ce ne-ar spune despre el insuşi fondul secret dacă el s-ar prezenta singur în faţa unor întrebări ne-avertizate. în primul rând ne-ar striga că el, ca atare, nici nu a existat]!! Ceea ce a existat „în realitate" ne-ar spune în continuare este un fond al publicaţiilor interzise a căror circulaţie publică a fost, ce-i drept, blocată, dar însuşi existenţa acestor fonduri în bibliotecă stă ca mărturie şi dovadă pentru grija cu care ele au fost conservate István Király în pofida caracterului lor interzis ca documente pentru cercetarea istorică viitoare. Şi apoi ar continua el deja mult mai înfipt în adăpost interzicerea publicaţiilor este, pe de o parte, un act public, ori public fundamentat şi, pe de altă parte, ea este o practică milenară deja obişnuită care nu trebuie să ne mai mire astăzi în mod deosebit. De aceea ar grăi el mai departe expresia de „fond secre t" nu este decât rezul tatul a rh icunoscute i imprecizii a limbajului cotidian, fiindcă ea nici nu se regăseşte în dicţionarele „ştiinţei biblioteco-nomice". Iar dacă după acest răspuns am adresa aşa cum ne invită r ă s p u n s u l î n s u ş i î n t r e b a r e a , t o t n e a v e r t i z a t ă , textelor reglementărilor publice, legislative, ale secretului, atunci ele ne-ar răspunde că: s-ar fi putut întâmpla să fi existat sau să mai existe fonduri secrete de bibliotecă, dar ele izvorăsc din natura intimă a profesiei şi serviciului de organizare bibliologică a colecţiilor. în calitatea lor de secrete inocente de serviciu noi le oferim doar o protecţie publică exterioară, fără să fim însă într-o conexiune tipică, cuprinzătoare ori sistemică cu ele. Acestea sunt iată principalele aparenţe şi măşti pe care le poartă şi ni le prezintă şi astăzi fondurile secrete de bibliotecă atunci când ele ni se arată în hainele „fostelor secre te" . D e aceea, străpungerea acestor aparenţe şi măşti constituie ea însăşi şi nu este posibilă iară o lucrare de emancipare. Acest demers conduce la concluzia că „fostele secrete" nu (rec singure, ci dimpotrivă, caracteml lor secret rămâne ne-trecut tocmai atunci când se pe-trece „trecerea" lor „în trecut". Iar înţelegerea teoretică a specificului ontologic şi metodologic al „fostelor secrete" face parte din acest demers de emancipare. Ea trebuie dusă de aceea mai departe şi până la capăt în direcţia demontării aparenţelor, a măştilor şi a nelămuririlor conceptuale. 8 Pe acest drum trebuiesc, deci, reluate şi fixate contexte le specifice în care apar anumiţi termeni, cât şi conţinutul lor funcţional 56 Secretul şi ipostazele lui in socialism 57 în documentele constitutive şi însoţitoare ale fondului secret. Astfel termenul de „publicaţii interzise" apare în două contexte complet diferite. Primul este cel al documentelor din anii 1945 1948, unde el desemnează o interdicţie propnu-zis publică asupra publicaţiilor. Reapărând în actele secrete ale fondului secret, termenul nu poate fi înţeles şi interpretat de aceea decât dacă luăm în considerare caracterul şi contextul secret al interdicţiei, deci dacă accentul gândirii interpretative se menţine mai apăsat pe „elementul" secret al interdicţiei decât pe cel al „interdicţiei" însăşi. Apoi apare în mod sistematic în aceste documente termenul de „fond special". El trebuie privit cu circumspecţie. în primul rând nu pentru că nu ar fi „corect" ori „adevărat", ci fiindcă adevărul lui este gol. Altfel spus, din expresia „fond special" lipseşte tocmai ceea ce specifică fondul respectiv Or, acest specific este chiar caracterul lui secret Din toate aceste motive este încă imposibil să se facă o analiză, şi cu atât mai puţin o evaluare a conţinutului fondului secret Nu se cunoaşte precis nici măcar numărul total al volumelor de publicaţii, cărţi şi periodice, care au fost orientate acolo şi nici structura lor tematică exactă In ciuda sau poate chiar din cauza drasticităţii manipulării secrete a publicaţiilor, evidenţele fondului s u n t e x t r e m de s u m a r e , i a r n i v e l u l lo r de p r e l u c r a r e bibl ioteconomică este foarte scăzut. Nu există nici cataloage alfabetice şi nici sistematice complete, iar indecizia atitudinii de după decembrie 1989 faţă de acest fond a făcut posibil ca o parte din publicaţiile lui să fi fost probabil dizolvate în fondurile uzuale, fără a mai putea şti vreodată ceva despre trecutul lor petrecut în aceste depozite. Stabilirea măcar în procente a numărului volumelor în limba română, maghiară, germană, engleză, franceză etc diriiate la fondul secret, cât şi analiza lor tematică va cere o muncă imensă şi îndelungată. Isti'án Királv Ceea ce se poate spune însă cu certitudine este faptul că, prin conţinutul şi mesajul său simbolic, acest fond ţintea distrugerea şi obstrucţionarea oricăruit tip de autonomie mentală, culturală şi instituţională, atât de necesar fiecărui segment al societăţii civile. Dincolo de aceasta însă, cu greu se poate spune ceva sigur cu privire la articulaţiile conţinutului lui. Apoi, reconstituirea fluctuaţiilor, motivaţiilor strategice şi conjuncturale care au influenţat în diverse perioade deciziile de orientare a diferitelor publicaţii în depozitele fondului secret este îngreunată atât de lipsa cercetărilor similare în a rh ive le noas t re au toh tone , cât şi de rar i ta tea s in teze lor sistematice mai detaliate ce ar putea oferi un fundal de istorie r o m â n e a s c ă c o n t e m p o r a n ă p e n t r u î n ţ e l e g e r e a a d e c v a t ă a fenomenului. Şi din aceste motive încercarea de faţă nu şi-a propus decât să facă primii paşi în punerea problemei şi în schiţarea ariei ei de cuprindere. (Datorez mulţumiri colegului meu, dl.Meister Robert, pentru sugestiile şi solicitudinea lui). NOTE: 1. Pentm a uşura orientarea în-tematică, ain întocmit, la sfârşitul acestui studiu, o bibliografic selectivă a operelor care ni s-au părut cele mai importante despre secret şi ..domeniile" Iui. Trebuie totuşi precizat că studiul nostru are. în primul rând. surse autonome, izvorând din modul nostru particular dc întâlnire cu această problematică De aceea, tot cu scopul dc a înlesni orientarea în tematica secretului, notăm aici câteva dintre pulicaţiile noastre dedicate în decursul anilor acestei probleme: Titok, leplezés, zárolt valóság (Secret. învăluire, realitate închisa). în ..Korunk". Cluj nr. 10/1982: A ülőkről (Despre secret). în volumul ..Bábel tornyán" (Turnul Babei), Bucureşti. Ed.'"Krilerion'\ 1983: Information und Geheinmis (Informaţie şi secret). în Biblioteca şi Secretul >i ipostazele lui în socialism 59 învăţământul, B.C.U Cluj. voi.VIII. 1984. A titok és kategoriális szerkezeié (Secretul şi structura lui categorială). în Magyar Filozófiai Szemle. Budapest, nr 1-2/1986: A Moh Beavatás, halgatás. álarc (Secrelul Iniţierea, tăcerea, masca). în Kapu. Budapest nr. 4/1991; Titok e.s tilalom (Secret şi interdicţie). în Korunk. Cluj. 4/1991. Le complot Serment et secret (Complotul. Jurământul şi secretul). în Politica Hermetica. Paris, tome 6/1992; Georg Simmel és o titok szociológiája (G.Símmel şi sociologia secretului). în Cale Babei. Budapest, nr. 3/1993: Fonduri sacrele sau fonduri interzise"1. în Tribuna. Cluj. nr. 44/1994; Fonds secrcls ou fbnds iiuerdits'.'. în Bulletin des Bibliothéqucs de France. Paris, nr 6/1994. 2 Ceea cc Heidegger numeşte ..existenţial" ar putea li redat aici mult simplificat în felul următor ca termen, existenţialul mai degrabă exprimă decât numeşte modurile de a ii specifice omului (Dascin-uhii). spre deosebire de categoriile ec surprind fiinţarea neumană, ..obiectuală" Vezi M Heidegger Sein tind Zeu. Halle, 1935. p. 44. 3. în analiza sa existenţială. Heidegger acordă spaţii largi examinării a ceea ce el numeşte in-autent iritate (Uneigentlichkeit) în existenţa tactică a omului (a Dasein-ului) E! admite că in-autenlicitatea nu înseamnă o existenţă de grad inferior, o existenţă mai redusă ci. dimpotrivă, o posibilitate caic domina cu precădere existenţa umană factică. Una dintre formele acestei dominaţii este. de exemplu. ..reificarea conştiinţei" (Bc\^ usstsein zu verdinglichen) ..Dar ce înseamnă de fapt această reificare?" se întreabă el pe ultimele pagini (p. 437) ale lui Sein und Zeii şi nu răspunde decât eu un lung şir de alic întrebări. Dai ce altceva înseamnă această ..reificare decât faptul că Dascin-ul omului. aflăndu-se eu precădere in posibilitatea in-autenticităţii existenţei sale. tinde în modurile sale factice de a 11. să-şi ..denatureze" esenţa originară, existenţială a acestor moduri de a fi şi astfel să dobândească structura solidă a ..obiectelor" şi a ..lucrurilor". Dar aceasta înseamnă, în acelaşi timp. că din analiza existenţială categoriile nu pot fi climinalc în totalitate. De aceea, expresia ..categoria secretului"" are această sarcină dificilă dc a ţine laolaltă atât aspectele esenţei existenţiale, cât şi pe cele solidIstván Királv obiectuale ale fenomenului secretului. Adică de a exprima faptul că. prin însăşi intenţia dc a secretiza. Dasein-ul este obligat să se angajeze într-un proces ce comportă anumite reguli specifice şi solide. Aceste reguli nu provin însă Î/W afara secretizării. ci se nasc, se creează sau se recreează în şi prin secretizarea însăşi. Fără a crea fára a recrea sau a respecta aceste reguli. ..acţiunea" lui ori eşuează imediat şi sc desfiinţează, ori devine altceva decât secretizarea. ..Categorie" nu înseamnă, deci. aici un ..concepf' sau ..instrument" logic sau gnoseologic, utilizai în surprinderea prin abstracţiune a varietăţilor incidentale ale unor „fenomene" şi nu înseamnă nici o entitate ideal-spirituală ce ar funcţiona în spatele proceselor efective. Căci categoria este tocmai efectiv itatea inslructurată a fenomenului secretului însuşi, conceput într-o înţelegere fenomenologic-descriptivă ca existenţial. Notăm doar că obiccţii-dezvoltării asemănătoare i-au fost aduse concepţiei lui Hcidcgger şi de către Paul Ricoeur în Temps et recit, Tome III. Edilion du Seuil. Paris 1985. p. 90-147. 4. Raportul şi opoziţia sferei private şi a celei publice este desigur extrem de complicat şi dinamica lui este istoriceşte stnicturată. Etimologic şi antropologic sfera privată se naşte printr-o privaţiune adresată vieţii publice de către intimitatea persoanei şi a relaţiilor sale particulare. Această privaţiune este dacă nu în hotarele sale concrel-individuale. dar în limitele sale esenţiale recunoscută, acceptată şi chiar apărată de reglementările v icţii publice. Viaţa publică admite îndreptăţirea delimitării privative a vieţii intime ca fiind sfera necesară întemeierii şi dezvoltării personalităţii umane şi a relaţiilor sale personale, fiindcă ea nu vizează direct influenţarea sferei publice, ci creionarea unei fizionomii particulare, pe baza căreia persoanele private îşi pot dobândi roluri publice. Apărarea vieţii private de către reglementările sferei publice se realizează şi sub numele juridic al .secretului vieţii private". Acest fapt, însă. din punctul de vedere al înţelegerii esenţei categoriale a secretului, este dc-a dreptul derutant. Va trebui de aceea să zăbovim, pe scurt. în analiza şi demontarea lui. Ce conţine, deci. acest secret şi ai cui este el de fapt? Căutând însă răspunsul la această întrebare vom observa că. în 60 Secretul şi ipostazele lui iu socialism 61 mod efectiv'. în mai toate reglementările juridice, ceea cc sc înţelege prin ..secretul vieţii private"' nu se referă în conţinut decât la secretul profesional al funcţionarilor publici sau la cel al unor profesii mai speciale. Ce altceva este. în fond. . . inviolabilitatea secretului corespondenţei" etc . decât secretul profesional al funcţionarului poştal, adică o reglementare ce-1 obligă să nu violeze, să nu divulge şi să nu utilizeze fraudulos conţinutul unui mesaj poştal, iniferent dacă el este expediat într-un plic închis, sau carte poştală deschisă ori pe calc telegrafică. Secretul medical, cel al notarului pulic şi al avocatului, secretul spovedaniei etc. este. în fond. o reglementare a secretului profesional al cărui conţinut însă este constituit din datele vieţii private. Structura eterogenă a conceptului juridic al ..secretului v îeţii priv ate". produce şi alimentează impresia -în fond greşită că în opoziţia şi contactul sferei priv ale şi a celei publice sc nasc automat secrete. Adică impresia că originile, rădăcinile şi articulaţiile categoriale ale secretului trebuiesc căutate în automatismul opoziţiei dintre sfera privată şi cea publică. Prin urinare, gândirea care doreşte să stabilească specificul raportului dintre secret şi sfera publică este imediat deturnată în direcţia raportului altfel specificat a sferei private şi a celei publice. Neavând aici spaţiu pentru o analiză mai detaliată, vom încerca să clarificăm această problemă, contrastând două şinin de ..secrete", pentm a vedea adevărata lor natură. Este vorba despre faptul că. pe lângă „inviolabilitatea secretului corespondenţei e tc" . se naşte şi înfloreşte ..poşta secretă" şi controlul secret al corespondenţei e t c ; pe lângă secretul profesional al avocatului se naşte şi înfloreşte ..tăinuirea infractorului" de către av ocat etc... Care este însă diferenţa dintre aceste două şiruri de ..secrete ".' în mod evident aceea că datele, conţinuturile informaţionale ale ..secretului v icţii private" nu sunt secrete, ci pur şi simplu private, iar cele ale celuilalt sunt secrete tocmai ca date şi informaţii. Datele secrete se transmit prin poşta secretă şi secretul infracţiunii este cel tăinuit în birourile avocaţilor. în primul caz secretul v icţii priv ate este un ..nomen iuris" impropriu ce împiedică. în fond. înţelegerea secretului, iar în cel dc-al doilea caz secretul funcţionează propriu-zis. Altfel spus. secretul este. propriu-zis. Ist\'án Király o modalitate de influenţare, de impunere şi de dominaţie efectivă ori simbolică asupra sau în vederea sferei publice. Numai acolo putem vorbi propriu-zis despre ..secretul individului", despre ..secretul persoanei" etc, unde şi când el are un conţinut şi algoritm procedural specific, prin care persoana de alminteri ..privată" juridic intenţionează să realizeze influenţarea dominativă a unui segment al vieţii publice. Chiar şi tăinuirea consecv entă şi circumspectă prin secret a unui defect de personalitate sau a unei întâmplări amalgamate a vieţii private etc. se realizează pentru inducerea sistematică în eroare a sferei publice, cu scopul de a prezenta o imagine publică a persoanei care să-i favorizeze menţinerea sau înaintarea în rol şi statut în spaţiul public. însăşi recurgerea la secret arată că practic, secretizantul nu se mulţumeşte niciodată cu „apărarea" oferită de reglementările „inviolabilităţii secretului vieţii private" şi pe care nici nu le consideră ca fiind „apărare de secrete", ci iniţiază el însuşi strategii particulare pentru garantarea secretului lui. 5. Să nu uităm însă că. în multe cazuri, însuşi modul de a ajunge la putere a partidelor comuniste fraude electorale etc. era de aşa natură încât, pe de o parte, solicita imediat secretizarea lui. iar. pe de alta parte, crea de la început o criză de legitimare pe care ele trebuiau s-o domine prin ţinerea în cel mai strict secret a „celor întâmplate". De la începuturi, deci. strici vorbind legalitatea acestei puteri este grav atinsă de secreta lor lipsă de legitimare. Mai trebuie să avem în v edere şi faptul că. chiar şi în legalitate aceste partide au formulat pretenţia cel puţin statutară secretului şedinţelor de partid. El consta în cerinţa ne-div ulgării celor dezbătute şi hotărâte în cadrul şedinţelor de partid, pe de o parte celor care se aflau în ierarhii inferioare executive, cât şi nemembrilor de partid. 6. Pentru ilustrarea asimilării secretului de serviciu secretului de stat, reproducem aici o parte din textul art. 506 în versiunea lui. republicat în 1948: „Art. 506 Comite delictul de divulgare a secretului industrial sau comercial şi se pedepseşte cu închisoare corecţională de la 6 luni la 2 ani şi amendă de la 4.000 la 10.000 lei acela care: 1). Divulgă un secret licit de comerţ sau de fabricaţie al unei întreprinderi în care funcţionează sau a funcţionat, ori pe care, în 62 Secretul şi ipostazele lui iu sm ialism 6? virtutea funcţiunii sale lc-a aliat, sau sc foloseşte de acest secret în întreprinderea sa proprie sau a altuia in scopul de a-si procura sieşi sau altuia \ rcun folos material sau de a cauza vreo pagubă întreprinderii a cânţi secret l-a divulgat sau folosit" (sublinierile ne aparţin). Acelaşi articol este reformulat în 1953 prin Decretul nr 202 în mod univoc în felul unnător: ..Art 506 Deţinerea în afara îndatoririlor de serviciu a unor documente ce constituie secrete de star precum şi divulgarea unor secrete dc stat de către cei cărora le-au fost încredinţate sau cei care le cunosc, datorită atribuţiilor de serviciu, se pedepseşte cu muncă silnică de la 6 la 15 ani", (sublinierile ne aparţin) Faptul că aici este vorba de acelaşi articol, căruia nu i s-a schimbat încă nici numărul şi nici topografia în construcţia Codului Penal, arată că. din punctul de vedere al conţinutului, articolul se referă \d. aceleaşi ..date", pe care însă versiunea din 1048 le consideră ca fiind secrete ..ale întreprinderilor etc". adică de serviciu iar cel din 1053. ca fiind secrete de stai. 1. Instrucţiunile nr. 198 ăm 22 februanc 1957 au fost abrogate în 1960 prin Instrucţiunile nr. 3406 din 13 octombrie. Data abrogării este desigur semnificativă: arată că. conducerea partidului a trecut şi cu ajutorul acestor instrucţiuni cu ..bine" peste puternicele şi periculoasele valuri conjuncturale care. în alte ţări. începând cu 1953 şi mai ales în 1956 au condus la mişcări radicale, cat şi la schimbarea vârfurilor ierarhice ale partidelor. în ciuda abrogării elementelor de-a dreptul aberante ale Instrucţiunilor nr. 198 din 1957. punerea colecţiilor bibliotecilor prin fondurile secrete la dispoziţia momentului conjunctura!, nu a încetai, niciodată, ci a continuat practic până-n decembrie 1989. 8. Există, sc pare. o tentaţie naturala a cercetării, de a face abstracţie de caracterul ..fost secret" al ..documentelor" ce-i sunt accesibile în prezent Ea este un real obstacol ce trebuie în mod conştient şi metodic reprimat, pentm a înţelege. în fond. documentele ce se află acum în faţa noastră Tentaţia constă în a pn\ i aceste documente exclusiv din punctul de vedere al conţinutului lor intrinsec Se află. dc exemplu, acum în faţa Isftán Király noastră o instrucţiune secretă din anul 1960. Noi suntem tentaţi să căutăm în ea doar conţinutul ei. adică de a cerceta doar ceea ce instruieşte ca în cutare sau cutare problemă. Aflând şi fixând acest conţinut, cercetătorul este tentat să-1 pună la o parte şi să se orienteze spre alte documente, pentru a studia ce se schimbă şi ce rămâne constant în ele. Cel mai conştiincios, poate, observă şi notează faptul că. acele instrucţiuni atunci erau secrete. Acum însă studiindu-le -le-am aflat conţinutul. Şi atât! Numai că. în felul acesta, noi trecem pe lângă o serie de întrebări şi probleme cu totul esenţiale pentru înţelegerea adevărată a ceea ce „a fost", deşi documentul însuşi prin mica ştampilă de pe vreunul din colţurile sale -ne spune că el „este" secret „de serviciu'": „strict secret'" etc. Chiar secret fiind, totuşi, prin ..conţinutul'" său. el prescrie şi reglementează împărţirea tuturor fondurilor de bibliotecă. Am omite, deci, întrebarea esenţială că. lotuşi, cum este posibil ca un document secret să se refere la totalitatea fondurilor unei biblioteci şi totodată la toate bibliotecile dintr-un sistem naţional, prescriind care are şi care nu dreptul de a deţine anumite fonduri etc. Cum reglează, deci. un document secret deopotrivă fizionomia publică şi cea secretă a unei instituţii: ce structuri administrative cu totul speciale implică un atare mod de reglementare şi ce modificări sociologice induce el în articularea unor profesii întregi e tc? Acum. când sperăm că totuşi mai devreme sau mai târziu se vor deschide cercetării fonduri arhivistice autohtone şi când speram că. totuşi, acestea vor trezi, mai devreme sau mai târziu, interesul meseriaşilor trecutului, aceste probleme şi dificultăţi metodologice ni se par atât importante cât şi de nesurmontat, fără o meditaţie prealabilă despre categoria secretului şi despre locul şi rolul lui în trecutul recent al societăţii noastre socialiste. Pentm că trebuie să ştim aceste arhive erau sunt 7 în bună parte secrete! 64 Secretul şi ipostazele lui iu socialism 1. BOUTANG. Pierrc: Omologie du secret. Presscs Universitaires dc France. Paris. 1973. 2. ELIADE. Mircca. Limbaje secrete. Extras din „Revista Fundaţiilor Regale. Bucureşti 1938. 3. ELIADE. Mircea: Inuiations. riies. sociélés sétréíevGallimard. Paris 1976. 4. * * *. GEHEIME GESETLSi HAET. Herausgcgebcn von Pctcr Cristian Ludz. Hcidelberg 1979. 5. HOLSCHER. Lucian; Öffentlichkeii und Gebeimnis. Ein Begriffgescbicblliche l hiiersucliung zur Entstehung der Öffentlichkeit in der Eriiben Neuzeit Stuttgart. 1979 6. HUT1N. Serge: Societăţile secrete Timişoara. 1991. 7 * * *. La JUSTEI'', face au fonciions sociales du secret. Michel Couctoux: Fortune Di Ruzza; Jéromc Desmoulin; Jean-Jacques Gleizal. Documentation Francais. Grcnoble. 1981. 8. KOSELLEK. Rcinliart: Kritik und Knese. Ein Beitrag zur Patbogenese der bitrgerlichen Welt. Freiburg/München, 1959. 9. LAMBERT. Picnc-Aniaud: hi Cbarbonnene Erancais. 182E1823. Du secret en politique Presscs Universitaires de Lyon. 1995. 10. NIKOLOV. Elit: A tilók. Tömegkommunikációs kutatóközpont. Műhely Kiadványok Budapest. 198'' 11. PICHON. Jean-Charles: Histoire universelle des sectes et des sociétés sécrétes. Tome 1-3. Paris. 1969. 12. * * *.PoliticaHermetica. Tomc 1-7 L AgedTIomme. Paris. 1987-1994. 13. * * *. Te Secret Texles reunis par Philippc Dujardin. Presscs Universitaires de Lyon Lyon. 1987. 14. * * *. Te Secret, in Travcrses nr. 30-31 Centre ..George Pompidou". Paris. 1983. 15. SIEVERS. Burkhard: Gebeimnis undGeheimhaltung in sozialen Sysleme Opladen. 1974 16. SÍMMEL. Gcorg: Das Gebeimnis unddie gebéimé Gesellschaft. in G.Simmel: Soziologic. 1908. 17. THOU VENIN. Dominiquc: Te secret medical et I injormation du maiadé. Presscs Universitaires dc Lyon. Lyon. 1982. 65 BIBLIOGRAFIE SELECTIVA ŞI ORIENTATIVA TEMATICA SECRETULUI CAPITOLUL II CONSTITUIREA FONDULUI „S". REPERE CRONOLOGICE ŞI METODOLOGICE 1. Etapa 1945 1948 Contextul istoric definit de aceste limite cronologice stă sub semnul politicii antifasciste, antihitleriste, pentru democraţie, paralel cu mereu ascendenta insinuare a ideologiei comuniste şi a sovietizării ţării, mai ales după 6 Martie 1945. în această ambianţă tensionată poli t ic , în plan cultural se constată o tendinţă de continuitate sau de restituire a valorilor interbelice, necontaminate de fascism, legionarism sau totalitarism, în antiteză cu o direcţie ideologizantă, comunistă şi sovietizantă, care doreşte să constituie o cultură de „par t id" sau „de clasă". Cea de-a doua direcţie culturală este articulată de discursul lui Gh. Gheorghiu Dej din 14 noiembrie 1946, înaintea alegerilor parlamentare, în care se arată că întreaga moştenire culturală trebuie „revalorizată", întrucât „concepţia noastră (comunistă n.n.) nu este o soluţie de continuitate cu tradiţiile culturale" 1 . La 14 octombrie 1947 2 , la Congresul al II-lea al Uniuni i Sindicatelor de Artişti, Scriitori şi Ziarişti, se instalează definitiv în discursul epocii proiectul „revoluţiei culturale", comunizante şi p r o l e t a r i z a n t e , ca re va d e b o r d a î n c e p â n d cu anul 1948 în proletcultism şi realism socialist. într-un cadru configurat de 66 Constituirea Fondului.. S' Repere cronologice şi metodologice 67 aceste repere ideologice se plasează fenomenul secretizării fondului de carte şi publicaţii Anul 1945 desch ide , aşa cum s-a arătat , p r ima e tapă în constituirea fondurilor interdicţionale sau fondurilor secrete în cultura românească postbelică, conform Decretului lege din 2 mai 1945. 3 In expunerea de motive, aferentă acestei legi, întocmită de Ministrul propagandei P. Constantinescu Iaşi, se arată că această măsură s-a luat în baza prevederilor Convenţiei de armistiţiu pentru „retragerea imediată din circulaţie a publicaţiunilor penodice şi neperiodice, reproducerilor plastice şi grafice, filmelor, discurilor, medaliilor şi insignelor metalice, având un caracter de tip fascisto hitlenst sau conţinând elemente de natură a dăuna bunelor relaţii ale României cu Naţiunile Unite şi Uniunea Sovietică". Această prevedere este o adăugire mai comprehens ivă la art. 16 din Convenţia de armistiţiu referitor la „publicaţiuni, spectacole şi filme fasciste" Formulările din expunerea de motive sunt fără echivoc. Pe de o parte, ele au rolul de a determina înlăturarea prin aceste măsuri a „otravei fasciste", iar, pe de altă parte, ele sunt expresia unui par t izanat pol i t ic , evident marcat de culoarea pol i t ică comunistă a ministrului filosovietic, P. Constantinescu -Iaşi, în sensul că înlăturarea explicabilă a publicaţiilor fasciste sau de nuanţă fascistă sunt o „condiţiune primordială" pentru „reala democratizare a ţării pentm cimentarea prieteniei noastre cu toate popoarele iubitoare de libertate şi pace", dar, pe de altă parte, supralicitează necesitatea bunelor raporturi cu U.R.S.S.: „în special cu popoarele sovietice de la Răsărit" 4 In Decretul Regal din 2 mai 1945 ( vezi anexa I), la art. 2 nu apare formulată această menţiune „specială", ea având o exprimare succintă , referindu-se doar la „bunele relaţii ale României cu Naţiunile Unite". Mecanismul aplicării acestui Decret lege încorporează patru funcţiuni distincte: Doni Radosav a) întocmirea listelor de cărţi prohibite pe următoarele nivele tematice: legionară, fascistă, hitlerista, şovinistă, rasistă sau „pasagii dăunătoare relaţiilor cu Naţiunile Unite". Elaborarea listelor se face dinspre două direcţii de lucru: centra/ă (o comisie interministerială, în componenţa căreia intră reprezentanţi din Comisia de armistiţiu, Ministerul Afacerilor Interne, Ministerul Artelor, Academia Română şi Societatea Scriitorilor Români) , şi loca/ă (tipografii, edituri, librării, anticariate, biblioteci, instituţii publice deţinătoare de fonduri de carte); b) scoaterea şi predarea publicaţiilor interzise Prefecturilor judeţene sau Depozitului Oficiului de Hârtie, în vederea distrugerii lor; c) depozitarea pentru consultare restrânsă sau supravegheată în cadrul bibliotecilor care beneficiază de Depozit legal; d) funcţia punitivă, vis-â-vis de eludarea legii (amenzi sau detenţie), fapt ce marchează importanţa politică a acestei legi subtextuale Convenţiei de armistiţiu. Tematica cărţilor propuse pentru a fi scoase din circulaţie evidenţiază, în mod nemijlocit, tendinţele politice de a înlătura orice suspiciuni vis-â-vis de prelungirea unei ideologii totalitare, iar, pe de altă parte, de a legitima şi prin această acţiune opţiunea României de integrare în ofensiva antifascistă a Naţiunilor Unite. O succintă anal iză a listei de cărţi s coase din c i rcu la ţ ie delimitează următoarele segmente tematice sau problematice: lucrările lui /. Antone seu, M. Antone seu (35 de titluri), autori fascişti, legionari (Italo Balbo - „Centuri înaripate", 1934, Ion Bănea - „Ce este şi ce vrea mişcarea legionară", Adolf Hitler - „Discursuri" şi „Mein Kampf' , Vasi le Marin - „Fascismul", Ion Moţa - „Cranii de lemn", Benito Mussolini - „La nuova politica dell Italia", Cornel iu Zelea Codreanu - „Garda de Fier" e tc ) , lucrări antisemite (A.C. Cuza - „Problema evreiască", Cuza, A. Gh. - „Naţionalismul nazist şi democraţia iudeo masonică", Davidescu M. - „Primejdia 68 Constituirea Fondului „S" Repere cronologice fi metodologice 69 iudaică", Haciu N A -"Evreii din ţările româneşti" e t c ) , lucrări attiisovietice şi anticomuniste (Andreescu L - „Zburăm spre Răsărit", Aymard Camille - „Botchévisme ou Fascisme", Sever Bocu - „Opt luni la Kiev". Chivaru 1 - „Comunismul", Diaconu A. - „Cătuşe roşii. Din traiul românilor sub stăpânirea comunistă", Gheorghiu C. - „Am luptat in Cnmeea", Grecea C. - „Să ne ferim de bolşevism", lonescu Şt - „De la Petru cel Mare la Stalin" e t c ) , cărţi despre Basarabia, Bucovina şi iransnistria (Arbure C.Z. - „Libertatea Basarabiei". Bănescu M - „Pe pământul Transnistriei", Cazacu P. - „Moldova dintre Prut şi Nistru", Ghibu O. - „Ardealul în Basarabia", Haneş V V. - „Basarabia noastră", Mihăescu I. Gib - „Rusoaica", Netea V. -"Transnistna", Pădure D. - „Basarabia şi Bucovina de Sus". Popa Lisseanu. G. - „Basarabia. Privire istorică", Seişanu R -"Transnistna românească" e t c ) , doctrina corporatismului ( A l e x a n d r e s c u P . G - „ C o r p o r a t i v i s m u l m u s s o l i n i a n " , E n e s c u D. I. - „ S t u d i u p e n t r u o r g a n i z a r e a profesiunilor", Marin V. - „Fascismul Organizarea constituţională a statului corpora t iv i ta l ian", Angelescu I. - „Aşezămân tu l corporativ" e t c ) , scrieri literare şi filosofice naţionalist creştine (Crainic N. - „Ortodoxie şi etnocraţie". „Nostalgia Paradisului", „Puncte cardinale în haos", Davidescu N - „Naţionalismul în presă" , Imbrescu I - „Apos t rofa unui t eo log" , L a s c a r o v M o l d o v a n u Al . - „ E v a n g h e l i a în r ă z b o i " , N i c o l a u P. - „Naţionalismul constructiv", Paschia Gh. - „Hnstos în strajă", Roşu N. - „Dialectica naţionalismului" e t c ) , set ieri polemice despre francmasonerie (Casian C. - „Ce este Francmasonena", Gheorghiu V. - „Francmasonena". Mareş N. I. - „Francmasoneria în filonul „Ecatenna Teodoroiu", Petrescu T - „Conspiraţia lojilor. Francmasonerie şi creştinism" e tc ) , scrieri filogermane (Cotoranu D. - „Viaţa şi forţa Germaniei de azi", Cuza A C - „Ce am văzut în Germania", Hacman N - „Renaşterea Germaniei ca putere mondială", lonescu C - „Munca în Germania naţional socialistă", Doni Radosav Leon N. Gh. - „Noua economie germană", Raiu M. - „Femeia în Marele Reich" etc) , scrieri filoiialiene (Cosma A. - „II nuovo ordine italo romeno", Fălcoianul A. - „Ce-am văzut în Italia fascistă", lonescu Muscel P. - „Viaţa socială în Italia de astăzi", Marcu Al. - „Aspecte italiene", Popescu D. - „Italia de astăzi" e t c ) , scrieri filojaponeze (Appelius M. - „Japonia de azi", Bufnea I. - „Pe drumuri japoneze", Timus I. - „Japonia de ieri şi de azi" e tc ) , scrieri filospaniole (Arraras I. -"Le General Franco", Dragomir I. - „Vin din Spania", Florescu Th. - „O ţară care reuşeşte: Spania" e t c ) , scrieri împotriva Angliei („Irlanda în infernul englez", Lymington L. - „Foamete în Anglia", Appelius M. - „India. Ţara lui Ghandi" e t c ) . Alături de aceste teme cuprinse în cărţile scoase din circulaţie au fost radiate, de asemenea, din circuitul public almanahurile, calandarele, precum şi, în cvasitotalitate, atlasele, ghidările şi pliantele turistice ale României, întrucât ele încorporau şi date despre B u c o v i n a şi Basa rab ia , do r indu se a şada r anu l a r ea imperativă a memoriei sau a imaginii României interbelice. O nouă ediţie a repertoriului publicaţiilor interzise apare în 1946, intitulată „Publi-caţiile scoase din circulaţie până la 1 iunie 1946", cuprinzând o listă mult mai completă. Dacă ediţia din 1945 însuma un număr de 616 titluri, cea din 1946 este amendată cu publicaţii şi periodice, distribuite în funcţie de limba în care au fost redactate: în limba română (762 titluri), în limba italiană (243 titluri), în limba franceză (111 titluri), în limba germană (120 titluri), în limba maghiară (607 titlun), având tematici similare celor cuprinse în ediţia anterioară. Aplicarea art. 16 din Convenţia de armistiţiu a stat sub semnul urgenţei. înainte de apariţia Decretului lege din 2 mai 1945, Preşedinţia Consiliului de Miniştri, prin adresa nr. 300707 din 20 ianuarie 1945, dispune scoaterea din circulaţie a „publicaţiilor de 70 Constituirea Fondului ...S . Repere cronologice şi metodologice 71 propagandă nazistă" sau „alte documente sau materiale care ar putea influenţa în rău bunele relaţii dintre noi şi aliaţi".Reconstituirea mecanismului de transmitere sau de comunicare a unei asemenea decizii pune în evidenţă, pe de o parte, ierarhiile de decizie şi execuţie, iar, pe de altă parte, anumite disfuncţiuni sau chiar formulări echivoce vizând această acţiune. Astfel, ordinul de executare în plan local, în cazul bibliotecii universitare, vine dinspre rectorat spre bibliotecile de specialitate. In adresa nr. 123/9 februarie 1945. semnată de Al. Borza rector şi I. A. Vătăşescu secretar general, către Institutul de Istorie Naţională, se comunică necesitatea scoaterii publicaţiilor interzise, arătânduse că nu s-a primit încă răspunsul de executare a ordinului. La 17 februarie 1945, directorul Institutului, I. Moga, înaintează, în cele din urmă, o listă cu 75 de cărţi scoase din circulaţie (vezi Anexa II). Semnificativ este faptul că, deşi în forma dactilografiată, ca director al Institutului este trecut prof I. Lupaş, numele lui este şters, iar în locul acestuia semnează I. Moga Trebuie menţionat că o parte dintre lucrările istoricului I. Lupaş vor face obiectul cenzurii; astfel, în listele din 1948, nouă dintre lucrările sale sunt trecute în rândul lucrărilor interzise. Reluările dispoziţiilor Preşedinţiei Consiliului de Miniştri în alte formulări vădesc neclaritatea şi echivocul în executarea lor. Intro adresă din 6 martie 1945 a rectorului către conducerea Institutului de Istone Naţională se cere „să se disft-ugă (s.n.) toate materialele şi documentele aflate la instituţia dvs , de natură a influenţa în rău bunele relaţii dintre noi şi aliaţi (tablouri, fotografii, cărţi etc .)" . 6 Deci se cere o acţiune mai radicală, adică nu doar scoaterea publicaţiilor, ci şi distrugerea lor în acelaşi document se face menţ iunea că adresa nr 300707 din 20 ianuarie 1945 a fost comunicată rectorului în 26 februarie de către Chestura Poliţiei Municipiului Sibiu, iar la sfârşitul adresei se atenţionează în mod categoric direcţiunea institutului că de „neexecutarea acestei Dorn Radosav dispoziţii rămâneţi personal responsabil". Această adresă este, aşadar, mai tranşantă, atât din punct de vedere al cerinţelor enunţate în ea (distrugerea materialelor şi documentelor şi, deopotrivă, formularea responsabil i tăţ i lor executantului) , precum şi prin asocierea ca semn al importanţei acţiunii la transmiterea deciziei a unui organism „special", care este Chestura Poliţiei. întrucât această acţiune plana în echivoc şi contrari etăţi, la 19 martie 1945, rectorul solicită Institutului de Istorie elaborarea unor „măsuri unitare şi controlabile" 7 în acest sens. Evoluţia politică a spaţiului românesc după 1947, odată cu abdicarea forţată a Regelui Mihai, înscrie definitiv România în procesul comunizării şi sovietizării. Discursul politic al noilor guvernanţi comunişti reverberează cu promptitudine în fenomenul controlului şi al cenzurii cărţilor şi publicaţiilor, concretizată în „operaţia de dezinfectare a sectorului cuvântului tipărit*. „Index librorum prohibitorum" este expresia irepresibilă a spaimelor ideologiilor bolşevice, datorită impactului mare pe care îl are cuvântul tipărit într-o lume românească, de tradiţie funciar democratică, violentată acum „mânu militari" de comunismul sovietic şi de uneltele, în bună parte, apatride existente în ţară, iar, pe de altă parte, el este seismograful evoluţiei discursului ideologic al zilei. Aşadar, audienţa cuvântului tipărit este o premiză în ofensiva ideologică, aspect conştientizat cu pregnanţă de autorităţile comuniste: „cel mai de seamă mijloc de propagandă era cuvântul tipărit". 9 Controlul cuvântului tipărit se putea executa prin supravegherea din ce în ce mai drastică a activităţii editoriale („în ultimii ani editarea lucrărilor cu conţinut reacţionar a fost din ce în ce mai rară, până când, la un moment dat, a ajuns cu neputinţă" 1 0), prin acţiunea de epurare a cărţilor din biblioteci, anticariate şi librării, argumentată de un cadru legislativ creat prin Decretul lege din 2 mai 1945 („problema epurării cărţilor cu conţinut 72 Constituirea Fondului „S". Repere cronologice şi metodologice 73 reacţionar s-a pus din primul moment al răsturnării regimului antonescian"") . Dacă prin aceste două acţiuni se poate plasa campania de salubrizare ideologică prin carte în zona controlabilului, există însă mărturisită şi o zonă a necontrolabilului: „una din cauzele principale care cere continuarea acestei operaţii este exodul bibliotecilor particulare în anticariate Necontenit pe piaţă se varsă mii de cărţi, în care sunt expuse pe larg teoriile otrăvitoare ale imperialismului".' 2 Războiul cărţilor este consecinţa unei ofensive plasate în „cassus belii" şi circumscrisă luptei de clasă, concept care se cr is tal izează în această perioadă şi care va articula înt reaga ideologie comunistă în perioada următoare: „Ascuţirea luptei de clasă în ţara noastră în condiţiile trecem de la democraţia populară la socialism face ca lupta dusă pe plan ideologic de clasa muncitoare împotriva ideologiei reacţionare să fie din ce în ce mai înverşu- nată" . ' 3 Prefaţa la cartea intitulată „Publicaţiile interzise până la 1 mai 1948" este un rezumat al tezelor constitutive ideologiei comuniste a acestei perioade. Excursul care însoţeşte lista de cărţi prohibite este, deopotrivă, o argumentaţie la acţiunea de epurare, precum şi o succintă etalare a componentelor ideologiei comuniste, care se regăsesc apofatic în enumerarea cărţilor ce nu mai au circulaţie publică, deci intră într-o negaţie virtuală. Spre deosebire de perioada anterioară se remarcă o restructurare a tematicii cărţilor prohibite, în sensul că, pe prim plan sau drept corolar generic şi in t rans igent , es te repudierea căr ţ i lor care s lujesc ideo log ia imperialistă. Imperialismul ca „otravă ideologică" este asociat fascismului şi antisovietismului O altă componentă este nega- rea partidelor istorice, naţional liberal, naţional ţărănesc şi a „social democraţ iei de dreapta, t rădătoare" , în ant i teză cu „ideologia clasei munci toare" Comunismul se defineşte, de Dom Radosav asemenea, prin negarea „individualismului, şovinismului, supersti- ţiilor", a „civilizaţiei occidentale" şi a antisemitismului. 1 4 Există aşadar o amalgamare a componentelor ideologice, care vizează atât elemente de sorginte autohtonă: legionarism, partide istorice, monarhie, antisemitism, cât şi cele de sorginte externă, occidentalism, imperialism, antisovietism. Construite pe un discurs în care prevalează antagonismul ireconciliabil dintre ideologia comunistă, a clasei muncitoare, aflate într-o ipostază sintagmatică cu tot ceea ce înseamnă Uniunea Sovietică („imperialismul în lupta sa împotriva clasei muncitoare din întreaga lume şi, în special, împotriva Uniunii Sovietice" din nou o alăturare a unor componente ideologice naţionale cu cele alogene: clasa muncitoare şi Uniunea Sovietică, fapt ce determină în subsidiar construirea unui nou tip de imperialism), componentele ideologiei comuniste şi-au asoc ia t şi un vocabular adecvat, r ecunoscu t p regnan t pr in adjectivare. Astfel, ideologia non-comunistă şi, implicit, nonsovietică este prezentată prin calificative de la cele mai temperate („propagandist ic") , până la cele mai vituperante („grosolan", „calomnios", „fals", „retrograd", „reacţionar", „şovin", „duşmănos", „exploatator", „otrăvitor", „trădător", „sălbatic", „criminal" e t c ) . De cealaltă parte, doctrina comunistă, pro-sovietică, şi a clasei muncitoare este asociată atributelor de: „progresist", „democratic", „dreaptă",.„justă" e t c Noţiunea de comunism nu apare în această prefaţă, ea fund recognoscibilă indirect în formulări de genul: „ ideologia socia l is tă" sau „soc ia l i sm" sau „ ideologia clasei muncitoare". Radicalizarea mesajului comunist predispune la o analiză mai atentă a autorităţii ideologice, vis-â-vis de cărţile interzise. Astfel, se operează o distincţie netă între aparenţa şi realitatea cărţii, mai exact între titlu şi conţinut: „volumul de faţă ne va da prilejul atunci când îl vom parcurge să descoperim titluri ce par la prima vedere cu totul inofensive, dar în care s-au strecurat cu abilitate cele mai duşmănoase idei la adresa clasei muncitoare 74 Constituirea Fondului .,S . Repere cronologice ţi metodologice 75 sau a populaţiilor conlocuitoare din ţara noastră" 1 5 Mai târziu, se ajunge la o asociere fără discernământ a autorului cărţii cu conţinutul cărţii, adică este prelevat ca argument ideologic doar numele autorului, făcându-se similitudine între „index librorum" şi „index auctorum" sau o confuzie între biografia şi bibliografia autoailui. Din punct de vedere al elaborării tehnice a listei de cărţi interzise din 1948 trebuie menţionat faptul că, faţă de cele 2.000 de titluri incluse în ediţia 1946, acum se ajunge la 8.000 de titluri. Elaborarea listelor de publicaţii interzise s-a făcut de către Serviciul edituri şi control al Direcţiunii literare din Ministerul Artelor şi Informaţiilor, iar penoada de elaborare a acestor liste s-a întins între decembrie 1947 şi 1 mai 1948. Dacă listele cu publicaţiile scoase din circulaţie din 1945 şi 1946 au făcut obiectul Comisiei pentru aplicarea art. 16 din Convenţia de armistiţiu, deci al unui organism ad-hoc, cu funcţionare într-un moment creat de o situaţie politică acută, după 1947 se creează însă o direcţie definitiv instituţionalizată în organigrama executivului, care avea în principal un rol de control şi de supraveghere, perfect integrată în eşafodajul ideologic comunist, metamorfozat în următoarele decenii în arhicunoscuta Direcţie Generală a Presei şi Tipăriturilor. Alături de excursul ideologic care prefaţează lista din 1948 este elaborat şi un set de „tndicaţiuni generale", în care sunt asociate îndrumările tehnice sau strict bibliografice, construite pe mai multe criterii. Primul criteriu este cel al selecţiei. „Se vor scoate din circulaţie numai ediţiile indicate în broşură Atunci când datele bibliografice lipsesc, lucrarea se va îndepărta numai pe baza numelui autorului şi a titlului volumului" sau unele ediţii de autori clasici sunt interzise pentru spiritul fascist în care s-a făcut editarea cărţilor, „sunt interzise prin urmare numai ediţiile din clasici precis indicate în broşură". în acelaşi context al selecţiei se procedează la cosmetizarea publicaţiilor care conţin material Doni Radosav iconografic sau cartografic, indezirabil: „Orice hărţi care înglobează între graniţele Republicii Populare Române teritorii care nu-i aparţin sunt interzise. Hărţile din cuprinsul diferitelor lucrări ştiinţifice vor fi puse în acord cu graniţele ţării prin diferite procedee (haşurare, decupare etc.) dar numai atunci când ele nu pot fi eliminate total. La fel se va proceda cu stema regală sau cu alte însemne ale fostei dinastii". Al doi lea criteriu este cel legat de abordarea globală în executarea scoaterii publicaţ i i lor: „Toate manua le le şcolare anterioare anului 1947 sau care nu figurează pe tabloul oficial al manualelor aprobate de Ministerul învăţământului Public sunt din capul locului interzise, fără a mai fi necesară menţionarea lor expresă în prezenta broşură" sau „sunt interzise toate calendarele, almanahurile populare etc. de orice fel din perioada 1938 1944" 1 6 . Al treilea criteriu este cel apodictic, adică cel referitor la cărţile interzise din principiu, datorită autorilor lor: „Orice lucrări, datorate următorilor autori, indiferent dacă sunt sau nu trecute în broşura de faţă, sunt interzise din principiu" (vezi Anexa nr. III). Există, aşadar , o gradua l i ta te (selecţ ie g lobal i ta te apod ic ţ i e ) în mecanismul interdicţiei, vis-â-vis de operaţiile necesare din punct de vedere biblioteconomie, fapt ce edifică în mod indirect asupra ofensivei ideologice preconizate. în concluzie, lista „Publicaţiilor interzise" în 1948 este deosebit de importantă, atât prin masivitatea ei, cât şi prin domeniile cenzurate şi, de asemenea, ea încheie perioada de achiziţii ideologice referitoare la cărţi, dintre 1945 1947, şi prefaţează, în linii mari, următoarele liste interdicţionale. 2. Etapa 1948 1965 Plasată ca epifenomen în campania irepresibilă a ideologiei comuniste, fenomenul interdicţiei publicaţiilor este articulat de un moment decisiv în discursul politic comunist şi anume de articolul 76 ('onstittiirea Fondului ,.S". Repere cronologice şi metodologice 77 lui Leonte Răutu, membru al Comitetului Central al P.M.R., apărut în „ L u p t a de c l a s ă " , nr 4 / 1 9 4 9 şi i n t i t u l a t „ î m p o t r i v a cosmopolitismului şi obiectivismului burghez în ştinţele sociale". Adjudecându-şi deplin puterea politică, apoi pe cea economică pnn actul etatizării din iunie 1948, precum şi puterea de decizie în domeniul cultural şi al învăţământului, prin Legea organizăm învăţământului şi prin reorganizarea Academiei după modelul sov ie t ic , comunismul din România îşi e ta lează neconces iv autoritatea şi în perimetrul ştiinţific, prin transformarea acestuia în instrument ideologic. Elaboratul ideologic al lui Leonte Răutu privind cosmopolitismul şi obiectivismul a fost prefaţat de o serie de acte politice explicite în ceea ce priveşte ruperea legăturilor cu Occidentul şi amplasarea totală a României la sistemul sovietic, prin acceptarea tară şovăire a mandarinatului ideologic al Moscovei. Astfel, în 1948, este denunţat acordul cultural dintre Franţa şi România, semnal decisiv asupra clivajului tot mai mare dintre România şi cultura europeană. Leonte Răutu, în articolul său, enunţă axiomatic „aplicarea consecventă şi intransigentă a spiritului de partid în ştiinţă", întrega dezbatere lansată de ideologul comunist se focalizează asupra criticii a două concepte cosmopolitismul şi obiectivismul. Condamnarea cosmopolitismului vine dinspre tendinţa vădită, aşa cum s-a arătat mai sus, de a izola şi cultural popoarele sovietizate, de a le restrânge într-o geografie ideologizată, de a institui Cortina de Fier asupra comunicării cu spaţiile culturale europene. Se militează pentru o cultură „proletară ca fond şi naţională ca formă", facându-se o confuzie evidentă a valorilor culturale cu valorile ideologice în acelaşi cortegiu al confuziilor voite, se asociază o anumită dimensiune naţională proletariatului şi o alta burgheziei, extrapolându-se o idealitate naţională doar la nivelul unei clase, într-o sinecdocă falsă. în condiţiile în care naţionalul prin definiţie îşi are, în primul rând, o determinare etnic integratoare şi nu una Doru Radosav secesionistă, de clasă. în aceeaşi manieră, autorul recurge la o substituire factice a valorilor universale cu internaţionalismul, care nu este a l tceva decât o reducţ ie a universal i tă ţ i i la n ivelul universal ismului proletar. Toate la un loc expr imă în logica autorului o pervertire semantică în manieră ideologică a noţiunilor de naţional şi universal. Cosmopol i t i smul este plasat într-o ipos tază s in tagmat ică capitalismului: „Cosmopolitismul e una dintre cele mai periculoase manifestări ale influenţei capitaliste în conştiinţa oameni lor" . 1 7 Obiectivismului îi este rezervată o critică dinspre recuzarea ştiinţei „burgheze", care nu a subscris la o determinare exclusiv socio economică a creaţiei, culturii şi care a pledat pentru un statut autonom, al ştiinţei şi culturii, al obiectivării lor doar în planul valorilor. Din această perspectivă, Leonte Răutu contestă orice merit al culturii şi ştiinţei burgheze , aducând-o la r ampa „crit icii necruţătoare făcute de clasicii marxism leninismului". Orice concesie făcută în procesul evaluării ştiinţei şi culturii burgheze este calificată drept „obiectivism vegetarian" 1 8 . Critica celor două concepţii descoperite de ideologia şi doctrina comunistă se prelungeşte cu „aceeaşi mânie proletară" şi asupra câmpului metodologic în care ele se plasează: comparativismul, în c a z u l c o s m o p o l i t i s m u l u i ( „ O p i n i a p u b l i c ă s o v i e t i c ă , intelectualitatea sovietică au condamnat încercările de a reînvia teoriile comparatiste în literatură şi artă") şi formalismul, în cazul obiectivismului („în teoria literară domneau concepţiile lui Titu Maiorescu, acest pontif al formalismului în artă"). în sfârşit, o ultimă confuzie construită în laboratorul aceleiaşi ideologii este cea dintre regimul sovietic şi cultura rusă sau slavă. Antisovietismul, privit ca o consecinţă a atitudinilor anticomuniste, promovat de o cultură care se doreşte a se menţine în cadrele democraţiei şi a non-angajării ideologice, este glisat, în opinia lui L. Răutu, în zona antirusismului şi a antislavismului dintr-o voită 78 Constituirea Fondului ..S Repere cronologice şi metodologice lipsă de discernământ, etalată de respectivul corifeu comunist. „Trebuie menţionat că spiritul cosmopolit în ştiinţă este strâns legat de ura feroce împotriva Uniunii Sovietice, împotriva culturii sovietice, împotriva culturii ruse şi a oamenilor de cultură ruşi " Reperele teoretice ale lui Leonte Răutu în demersul său, care este o adevărată platformă ideatică a aplicării „revoluţiei culturale", lansate de noua putere comunistă din România, sunt. V I . Lenin, LV. Stalin, A. Jdanov, Ana Pauker, Gh. Gheorghiu Dej. Toate ideile lui Leonte Răutu sunt puse într-un discurs intolerant şi belicos din punct de vedere al exprimării lor: „înarmaţi cu teoria marxist leninistă şi cu experienţa oamenilor ştiinţei şi culturii din Uniunea S o v i e t i c ă , să d u c e m un r ă z b o i n e c r u ţ ă t o r î m p o t r i v a cosmopolitismului şi obiectivismului burghez, un război necruţător împotriva ploconim în faţa culturii occidentale, imperialiste, un război necruţător împotriva oricăror influenţe ale ideologiei burgheze în rândurile noastre" 1 9 Această succintă, dar necesară, analiză a războiului ideologic lansat de L Răutu asupra cosmopolitismului şi obiectivismului burghez, traduce în mod indirect reperele care au guvernat întreaga ofensivă asupra cărţilor incompatibile ideologiei comuniste. Există în să , în tex tu l lui L Rău tu , trei referir i e x p l i c i t e a s u p r a inoportunităţii a unui anume gen de carte în climatul cultural al noii vremi Prima se referă la publicaţiile lui L. Pătrăşcanu: „în unele librării şi biblioteci mai circulă şi aslăzi cartea trădătorului Pătrăşcanu (s.n.), „Curente şi tendinţe în filosofia românească"0 , a doua se referea la publicaţiile Academiei Române, suspecte de cosmopolitism: „Una din focarele cosmopolitismului era vechea Academie Română Ajunge să spunem că publicaţiile ei, aproape fără excepţie, apăreau numai în limbi străine" 21 A treia referire este cea în care se critică influenţele cosmopolite şi pozitiviste ale cărţii lui C. I. Gulian, scrise cu trei patru am în urmă, dar „aceasta 79 Doni Radosav nu ne scuteşte de obligaţia de a supune aceste cărţi unei analize critice, cu cât ele mai au circulaţie şi astăzi"22. Lista de cărţi nedifuzabile, publicate în 1949, continuă tematica şi seria autorilor aflaţi în interdicţia anilor precedenţi, adăugându-se însă domenii noi, unele inspirate de corecţiile ideologice lansate în 1948. Se continuă augumentarea listei cu tematică „naţionalistă", reprezentată de unele opere ale lui: Gh. Brătianu, S. Mehedinţi, Z. Pâclişanu, L. Blaga, O. Denuşianu, D. Caracostea, V. Pârvan, I. Lupaş, O. Ghibu etc. Sunt introduse în continuare, pentru prima dată în listă, lucrări de referinţă care încorporează o întinsă zonă bibliografică, fapt ce denotă o tendinţă de exhaustare a unui larg câmp informaţional sau, mai bine zis, evitarea posibilităţii de a avea acces asupra informaţiei bibliografice care conţine, în totalitate sau parţial, cărţi indezirabile. Astfel este cazul lucrării lui I. Crăciun - „La con t r i bu t i on r o u m a i n e ă l ' h i s t o r i o g r a p h i e generale. Bibliographie 1927 1938", Bucureşti, 1938. în acelaşi cadru de informaţie repertorizată sunt puse sub restricţie anuare, care configurează serii întinse în timp de informaţie dintr-un anumit domeniu: Anuarul Arhivei de Folclor 1935-1945 sau Anuarul Institutului Geologic al României 1926-1934 (ultimul, probabil şi dintr-o vădită precauţie de a secretiza o informaţie de importanţă strategică). Componenta tematicii cosmopolite este recognoscibilă în lucrări care, pe de o parte, vădesc preocupări de cercetare românească, tangente unei problematici europene, cum sunt cele ale lui: Gh. I. Brătianu - „Les Vénétiens dans la Mer Noire au XlVé siécle" (1939), O. Boitoş - „Une correspondance francaise concernant le Congres de Berlin 1878" (1931) şi care, totodată, prin cercetarea istorică abordată, sondează teme şi zone incomode pentru noua paradigmă a istoriografiei româno ruse. în aceeaşi categorie de lucrări cosmopolite sunt cărţile traduse în limbi străine, apărute peste hotare şi care cercetează o problematică românească, precum: I. 80 Constituirea Fondului ,.S Repere cronologice şi metodologice 81 Biberi - „Etude sur la litterature roumaine contemporaine" (Pans, 1937). Sena lucrărilor cosmopolite este foarte variată, ea culminând cu interdicţia factice a unor lucrări care nu sunt convergente cu un nou tip de moralitate sau pudoare, elaborat de „puri tanismul" comunist: I Westfried - „Instinctul sexual" (1928) sau „Stelele Hollywood-ului vorbesc femeilor despre dragoste, frumuseţe şi cariera lor" (Ed Forum, Bucureşti, f a ) . Un alt segment tematic, nou introdus, este cel al cărţilor sau revistelor aferente bisericii catolice (în 1948 a fost desfiinţat cultul greco catolic, ca expresie nedisimulată a tendinţei de rupere a legăturilor cu Occidentul, fiind elaborată totodată o nouă lege a cultelor): „Le civilta cattolica" revistă apărută la Roma. In acelaşi context al controlului ideologic, executat în mod explicit asupra cultelor şi a religiei în general, se plasează şi cărţile care promovează t eme legate de religie populară, de rel igie trăită la nivelul colectivităţii: „Viaţa şi minunile Maicii noastre, Paraschiva", „Viaţa şi minunile Sfântului şi marelui Mucenic , Dimi t r ie" . „Suferinţele Domnului nostru Isus Hns tos" etc. Pe de altă parte, ofensiva ideologică comunistă, nedisimulat ateistă, încearcă să dinamiteze o literatură care a avut cel mai mare impact în psihologia religioasă, a indivizilor şi colectivităţii. Alăturat acestui segment t e m a t i c se înscr iu in te rd ic ţ i i l e căr ţ i lo r desp re f e n o m e n e l e paranormale: „Trepetnicul cel mare sau cartea de semne" sau despre superstiţii Segall S - „Credinţe, datini, superstiţii". O altă tematică, ejectată de ideologia comunistă, în contextul cărţilor interzise este cea legată de sionism, care a primit o puternică critică şi condamnare Această tematică a fost reprezentată de nenumărate titluri şi variaţi autori: „Drumul spre eliberare. Statul iudeu. Guvern evre iesc . Pu te re a rmată" , editat de Un iunea Sioniştilor Revizionişti din România. Bucureşti, fa . , „Scrisoare către evrei", „Scripture Gift Mission", Londra, fa . , Goldstein M. Doni Radosav - „Israel acuză!". Bucureşti, 1946, Benary M. - „Kihuţ şi Kvuţa", Bucureşti, 1945, Zissu Al. - „Nu există cult mosaic", Bucureşti, f.a. Unele dintre titluri vădesc, pe lângă repudierea sionismului, t endin ţa de anulare a identi tăţ i i cu l tura le şi confes iona le a comunităţii evreieşti: „Lernt Idiş", Bucureşti, 1947, Weingarten - „Mikra 'a" , Abecedar ebraic, Bucureşti, 1947, Weindenfelt I. - „Abecedar" (idiş), Bucureşti, 1945 etc. Nu lipsită de importanţă este detaşarea pe care o afirmă cu orice ocazie ideologia comunistă din România faţă de fosta mişcare socialistă şi social democrată din România, fapt ce argumentează criticile profesate în prefaţa ediţiei din 1948 a cărţilor interzise, visâ-vis de „social democraţia de dreapta trădătoare". Acest aspect introduce un alt segment tematic al cărţilor interzise, cele tipărite de Editura Socialistă şi fosta editură a Partidului Social -Democrat, cu excepţ ia următori lor autori: Marx , Engels , A. France , R. Luxemburg, Plehanov şi Anton Sinclair (cf. Anexa IV). Analiza listelor de căiţi dovedeşte faptul că regăsirea punctuală în t emat ica căr ţ i lor scoase din circui tul publ ic r e c o m p u n e complexitatea unui fenomen ideologic, inedit prin dimensiunea sa, prin intransigenţa mărturisită şi care a aaincat cultura română într-o eclipsă care tindea să devină totală. Dispoziţiile de interdicţie sau scoatere a cărţilor erau însoţite, în majoritatea cazurilor, de instrucţiuni de aplicare. O astfel de instrucţ iune „referi toare la trierea (epurarea) cărţ i lor pentru biblioteci", elaborată în 1950 -1951 aduce un plus de informaţie privind modul de operare în cadrul bibliotecilor a acestor dispoziţii, precum şi asupra consecinţelor directe pe care le au asupra funcţiunilor bibliotecii. Sunt formulate în mod detaliat care sunt cărţile cu tematică interzisă şi care sunt epurate: cărţi fasciste (1937 1944), antiruseşti, anticomuniste şi antimarxiste, „cărţile pol i ţ i s te cu excepţ ia c las ic i lor genulu i (ex. Doy le ) , căr ţ i le pornografice Pitigrilli, Lawrence, Segur", „cărţile de aventuri 82 ('onslituirea Fondului „S" Repere cronologice şi metodologice 83 colecţia celor 15 lei", „femeile celebre" e t c , t raduceri le din literatura anglo-americanâ din perioada 1920 1945, „cărţile ocult iste neştiinţifice, cărţile de visuri", „manuale de şcoală elementară şi liceu din perioada 19201948", „statutele partidelor politice" şi a celor „fasciste şi legionare" e t c Un alt capitol tematic este cel al cărţilor care se treceau în fondurile „bibliotecii documentare" ..clasicii literaturii filosofice şi ştiinţei în general când sunt comentaţi de persoane a căror operă este interzisă sau trecută în documentare, ex. Kant. comentat de Rădulescu -Motru sau Petrovici", apoi cărţile de ştiinţă ale căror autori sunt ..criminali de război, fugiţi din ţară" şi „cărţile de ştiinţe cu conţinut tendenţios", „lucrările de istorie şi geografie care conţin problema Basarabiei" , „lucrări cosmopol i te ex. Jules Romain", „materiale, regulamente, tratate etc din 1916", „legile şi instrucţiunile ce le însoţesc din 1920 1945", „cărţile marxiste, soc ia l i s t e , democra t i ce , care nu mai co re spund ac tua l e lo r împrejurări, ex. cărţile apărute în biblioteca socialistă", precum şi „toate periodicele afară de cele curente". Tot în cadrul bibliotecii documentare intră în întregime autori precum: Maurois, Gidé, Malraux, Kipling. Papim, E. Văcărescu, I Agârbiceanu, L. Blaga, L. Rusu, C. C Giurăscu, I 1. Brătianu. Em Bocuţa, 1 Lupaş, N Mărgineanu, S. Manuilă, E. Speranţia etc Celelalte publicaţii sunt trecute la biblioteca liberă. Odată cu această structură a interdicţiei aferentă bibliotecii , este stabilită şi metodologia accesului cititorilor în zona acestor fonduri, decelându-se trei nivele. Un prim nivel este cel referitor la biblioteca interzisă, care „nu poate fi consultată de nimeni, fără aprobarea unor foruri ce se vor stabili mai târziu" Al doilea nivel este cel configurat de biblioteca documentară, care poate fi consultată de personalul ştiinţific al universităţii şi de studenţi, „cu recomandarea profesorilor respectivi". Al treilea nivel este acela al bibliotecii libere, care este supus şi el unor restricţii pe criterii a leatoare , în sensul că Doni Radosav „responsabilul de bibliotecă poate refuza oricând (s.n.) o carte unui cititor când / separe (s.n.) că această carte nu corespunde spiritului nou democrat, cerând apoi lămuriri de la forurile ce se vor stabili". Acţiunea de interdicţie a cărţilor lansate de noul regim comunist predispune biblioteca unui nou model de organizare şi funcţionare. Dacă structura organizatorică a bibliotecii este în mod normal determinată de funcţiunile sale, acum se urmăreşte o subordonare a cri teri i lor strict biblioteconomice celor ideologice. Astfel , biblioteca este structurată pe nivelele: interzis, documentar şi liber, infirmându-se în ul t imă instanţă virtuţi le esenţ iale ale bibliotecii, acelea care îi conferă o destinaţie publică, definiţia şi rosturile ei în acest caz se plasează într-o contradicţie „in rem" 2 3 . Aplicarea deciziilor referitoare la cărţile interzise în cadrul bibliotecii universitare din Cluj s-a făcut pe cele două paliere de funcţionare: centrai şi departamental (bibliotecile filiale de facultăţi). In virtutea unor adrese emise de direcţiunea Bibliotecii Centrale Universitare, bibliotecile filiale înaintau lista cărţilor epurate care, într-un interval de la 1 6 luni, erau predate delegatului unităţii centrale, aşa cum rezultă dintr-o adresă din 5 noiembrie 1949 a Bibliotecii Facultăţii de Drept către direcţiunea Bibliotecii Centrale Universi tare. 2 4 Regimul interdicţional asupra publicaţiilor s-a extins şi vis-âvis de cărţile, periodicele care au provenit de peste hotare. După 1948 1949, achiziţia publicaţiilor de peste hotare se realiza în mod central izat de către Serviciul de Mater ia le din componen ţa Ministerului învăţământului Public, aşa după cum rezultă dintr-un act convenţional din 6 octombrie 1951 al direcţiunii Bibliotecii Centrale Universitare. 2 5 Achiziţionarea centralizată de publicaţii străine pune, aşadar, sub un control sever accesul la informaţia cultural ştiinţifică provenită din afara graniţelor ţării. Cu toate acestea există o permanentă aprehensiune a autorităţilor privind intrarea publicaţii lor străine pe căi necontrolabile . Astfel, în 84 Constituirea Fondului.. S' Repere cronologice şi metodologic e ss circulara nr. 1134/1952 a Ministerului învăţământului se arată că, deşi tipăriturile din ţările capitaliste sunt controlate şi clasificate de Direcţia Generală a Presei şi Tipăriturilor, în conformitate cu H o t ă r â r e a Cons i l iu lu i de Miniş t r i nr. 3 4 3 / 1 9 5 2 , in t i tu l a t ă „Regulamentul privind importul materialelor de presă şi editură, clasificarea, păstrarea şi folosirea acestora"', există însă cărţi străine care intră în biblioteci pe canale neoficiale, „astfel de materiale sunt aduse în ţară de către diverse persoane din străinătate, cetăţeni rontani sau străini (s.n.), acestea trebuiesc trimise spre clasificare imediat după primirea lor, iar până atunci circulaţia lor este interzisă (s .n . )" . 2 6 O preocupare specială a constituit-o şi punerea sub interdicţie a materialului cartografic din deţinerea bibliotecilor. Secretizarea hărţilor se produce dinspre raţiuni strategico utilitare („instituţiile, în t repr inder i le şi autor i tă ţ i le care . prin natura servic i i lor şi atribuţiilor ce le revin, folosesc hărţi militare la scară mai mare decât 1:1.000 000, pot deţine asemenea hărţi numai cu aprobarea Marelui Stat Major") 2 7 şi dinspre o motivaţie politică („hărţile care reprezintă teritoriul R.P.R., Uniunii Sovietice şi a celorlalte ţări de democraţie populară sunt socotite documente sec re te" ) 2 8 Aceste hărţi au următorul statut, stabilit în adresa ni 1888/18 mai 1952 a Miliţiei jud. Cluj: a. li se întocmeşte o evidenţă specială: b. „se vor păstra numai în case de fier încuiate": c „mânuirea lor se va face numai de persoane verificate din punct de vedere al devotamentului ( s . n . ) " : d. „pen t ru păs t r a rea aces to r d o c u m e n t e la f i eca re departament să fie numită o persoană care să răspundă de evidenţa lor", e „încredinţarea acestor documente în afara birouri lor respective să se facă numnai pe bază de semnătură ... fiind interzis a se copia, fotografia, multiplica sau încredinţa altor persoane"; f. „hărţile militare nu pot fi copiate, fotografiate sau multiplicate fără aprobarea Marelui Stat Major", g „dispariţia oricărui document Doni Radosav de natura celor de mai sus va fi imediat anunţată organelor respective de securitate, precum şi Marelui Stat Major" . 2 9 Dincolo de miza ideologică pe care o constituie cuvântul tipărit, în plan secundar, cărţile şi periodicele interzise intră şi în atenţia serviciilor de cadre ale instituţiilor comuniste, în sensul că aceste publicaţii puteau constitui piese probatorii pentru biografii „compromise" politic şi care sunt utilizate frecvent de organele speciale de anchetă. Astfel, într-o adresă a Comitetului Provizoriu Judeţean Cluj, serviciul cadre, către Biblioteca Universitară cu nr. 10338/1950, se cere a i se pune la dispoziţie „calendarele de perete şi calendarele almanah pe anii 1934 1939 ale fostului Partid Naţional Ţărănesc, fiindu-ne necesare pentru a extrage anumite date în legătură cu unele cercetări ce sunt în curs" . ? n Decesul lui I V . Stahn în 1953 aduce corecţii masive în discursul politic al vremii, fapt ce se reflectă nemijlocit şi în fenomenul interdicţional al publicaţiilor, prin repudierea unor publicaţii care au stat sub semnul stalinismului, al antititoismului sau a unor publicaţii care au ca autori lideri comunişti compromişi (ex. Iosif Chişinevschi, Miron Constantinescu, Mihail Roller) sau ale unor lideri aflaţi în funcţie şi care îşi renegau acum propriile publicaţii din anii precedenţi (ex. Gh. Gheorghiu Dej, Chivu Stoica), publicaţii care făceau apologia kominformului (Silviu Brucan, VI. Colin e t c ) . Toate aceste modificări în optica politicii comuniste se regăsesc în cataloagele alfabetice ale cărţilor interzise publicate între 1955 şi 1956. în 1956, la Congresul al XX lea al P.C.U.S., se lansează acţiunea de destalinizare, fapt ce se reflectă şi în lista cărţilor, publicate în acelaşi tip de cataloage, de la nr. 1 8, cuprinzând cărţi editate până în 1962 inclusiv. în anul 1957 sunt e labora te de către Minis te ru l Cul tur i i „ Ins t rucţ iuni le nr. 198", care aduc noi reglementăr i pr iv ind fenomenul interdicţional al cărţilor. Se constată, în pnmul rând, 86 Constituirea Fondului „S" Repere cronologice şi metodologice 87 o nouă definire, mai largă, mai neutrală, a cărţilor supuse acestui fenomen, şi anume „cărţi învechite sau de prisos" La prima vedere, această denumire ar putea exprima un proces uzual , petrecut în fiecare bibliotecă, de scoatere a unor publicaţii depăşite ştiinţific sau aflate într-o uzură fizică. Ceea ce însă conferă o atenţie specială acestei acţiuni este faptul că în comisiile regionale, raionale, de epurare a cărţilor intră şi delegaţi ai aparatului de stat (ai secţiilor de învăţământ, puternic politizate, de pe lângă comitetele raionale sau regionale), precum şi faptul că listele se întocmesc conform cataloagelor elaborate după criterii ideologice în baza H C M . 1542/1951. Mai mult decât atât, listele de scoatere a cărţilor vor avea regim de corespondenţă oficială cu caracter confidenţial. De asemenea, cărţile scoase vor fi gestionate în fondul special (existent la bibliotecile care au fost nominalizate să deţină astfel de fonduri). Articolul I 1 al acestor instrucţiuni evidenţiază, totodată, imperfecţiunile constate în ceea ce priveşte eliminarea în totalitate a lucrărilor „editate înainte de 30 decembrie 1947", lucrări care nu au fost cuprinse în „listele edi tate de Ministerul Culturii" Din aceste motive sunt constituite „colective alcătuite din cadre competente (profesori, propagandişti ( s . n ) . agronomi, medici e tc) . care să verifice conţinutul fondurilor de cărţi din aceste biblioteci""'. Aceste cărţi, „scăpate ' din acţiunile de epurare anterioare, vor fi selectate după două criterii, „tipăriturile care prezintă sau conţin materiale cu caracter ant idemocrat , antimarxiste sau ostile păcii între popoare" şi „lucrări depăşite din punct de vedere politic şi ştiinţific" Instrucţiunile nr. 198 din 1957 mărturisesc, aşadar, indirect, deficienţele existente într-un mecanism care se revendica la început atotcuprinzător şi perfect In plan local, executarea scoatem de cărţi supuse interdicţiei, în perioada 1957 1959, se realizează de către comisii formate din directorii bibliotecii şi câţiva bibliotecari, şefi de servicii. Astfel, Doni Radosav prin procesul verbal nr. 360/1959 al Bibliotecii Universităţii „Bolyai" din Cluj, comisia compusă din directori şi trei bibliotecari procedează la scoaterea unui număr de 2.043 volume, cuprinzând 386 de titluri. Analiza listelor evidenţiază în principal publicaţii staliniste, cu o variată cuprindere tematică, în limbile română, maghiară şi germană, cu autori, de asemenea, de o mare diversitate, dintre care se detaşează: Geo Bogza, Marcel Breslaşu, Silviu Brucan, Pavel Apostol, Miron Constantinescu, Mihu Dragomir, Alexandru Jar, Iorgu Iordan, Dumitru Mircea, Mihail Roller, Mihail Sadoveanu, L. Tismăneanu, Sorin Torna, Sergiu Verona, Georg Scherg, Banyai Laszlo, Nagy István, Szabó István, Robotos Imre e t c . 3 2 In anul 1961, sunt difuzate „Instrucţiunile nr. 3406/1960 privind stabilirea categoriilor fondurilor de cărţi din biblioteci, regimul de păstrare şi circulaţie a tipăriturilor şi eliminarea unor tipărituri necorespunzătoare", act ce articulează mecanismul de interdicţie a cărţilor pentru următoarea perioadă. Este o redimensionare şi o statuare punctuală a operaţiilor biblioteconomice şi administrative din cadrul procesului de epurare a publicaţiilor. In primul capitol al acestor instrucţiuni, sunt redefinite conţinutul celor trei fonduri din componenţa bibliotecilor: uzual, documentar, special. Un al doilea segment problematic care se detaşează din aceste instrucţiuni vizează operaţia de clasificare a cărţilor, fie la nivel central (Direcţia Generală a Presei şi Tipănturilor), fie la nivel local. Operaţiunea de clasificare la nivel local se face „în baza unui plan de desfăşurare a acţiunii; acest plan va fi comunicat în scris confidenţial (s.n.) Ministerului învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al căr ţ i i , formând o bază de control ( s . n . ) " . D e c i , confidenţialitatea şi controlul sunt cuvintele cheie ale acestei acţiuni aferente fenomenului interdicţional. Accesul în „Fondul special" este o altă temă definită în textul acestor instrucţiuni şi este configurat în principal de trei componente 88 Constituirea Fondului „S". Repere cronologice şi metodologice 89 specifice restricţiei separarea (registru de inventar separat , cataloage separate, consultarea în încăperi separate), /imitarea lecturii (prin aprobări obţinute de la conducerea instituţii lor centrale în cazul bibliotecilor ministerelor şi instituţiilor naţionale, prin aprobări de la rector sau prorector în cazul bibliotecilor universitare, prin aprobări de la conducerea instituţiei, în cazul b ib l i o t ec i l o r pub l i ce ) şi controlul c i t i to ru lu i şi al lec tur i i („bibliotecile vor păstra separat evidenţa publicaţiilor consultate în registrul cit i torilor ') . 3 . Aceste trei componente oferă o elocventă arhitectură a secretului, instituţionalizat în zona bibliotecilor sau, mai bine zis, developează o existenţă paralelă a bibliotecii, ce se exprimă pnntr-o interfaţă angulară şi care poate 11 imaginată ca locul de conjuncţie al celor două triunghiuri sau elipse ale unei clepsidre Deci arhitectura secretului poate fi sugerată grafic de conturul unei clepsidre. Un alt capitol al acestor instrucţiuni vizează „eliminarea (s.n.) din biblioteci a unor tipărituri necorespunză toare" , pe baza cataloagelor de cărţi editate de Ministerul învăţământului şi Culturii. Transmiterea acestei acţiuni, precum şi controlul realizării ei se face ierarhic (minister secţiile teritoriale de învăţământ şi cultură, ca organisme politice locale, direcţiunea bibliotecii) . Termenul de executare este fixat în mod imperativ de la 10 la 30 de zile, în funcţie de mărimea bibliotecii Selecţia publicaţiilor indez i rab i l e se face, aşadar , conform l is te lor î n tocmi t e de organismele centrale, dar, din acest moment, se iniţiază o delegare de autoritate politică a conducătorilor bibliotecilor, care pot „face propuneri pentru eliminarea din fondurile uzuale şi a altor tipărituri necorespunzătoare" Importanţa acţiunii şi conotaţiile ei politice determină ca, în art 20, să fie instituit controlul acestor activităţi de către şeful regional ai secţiilor de învăţământ şi cultură, care, la rândul lui, raportează confidenţial activitatea sa forurilor centrale Dorn Radosav în anexa acestor instrucţiuni sunt nominalizate sau categorisite bibliotecile care au dreptul la deţinerea de „fonduri speciale şi documentare". Cert este că aceste instrucţiuni din 1960 sunt sinteza şi concluziile a peste zece ani de activitate în promovarea acţiunii de secretizare a cărţilor. Acţiunile propnu-zise, aferente Instrucţiunilor 3406/1960, în cadrul Bibliotecii Universitare din Cluj încep prin prelucrarea lor sau decodificarea lor în cadrul colectivului de bibliotecari, apelânduse în acest sens şi la şefii de catedră, precum şi la decanii facultăţilor. A doua etapă a constituit-o elaborarea de planuri interne de măsuri, reluate anual, care cuprind trei direcţii de lucru: reclasarea (reclasificarea) fondului de publicaţii, potrivit instrucţiunilor, r e g l e m e n t a r e a circulaţiei şi eliminarea p u b l i c a ţ i i l o r neco re spunză toa re . Alături de s ta tuarea unor ac ţ iuni s t r ic t biblioteconomice aferente planului de măsuri, este reclamată, totodată, şi o pregătire politică a personalului executant: „va trebui să desfăşurăm o activitate vie de lămurire a tov. nemembri de partid, în primul rând în cadrul şedinţelor de grupă sindicală şi prin muncă individuală, pentru a se combate atitudinea de nepăsare, superficialitate sau autoliniştire în ce priveşte asigurarea regimului de circulaţie a fondurilor". 3 4 Constituirea fondului documentar sau special începe de la bibliotecile de catedră, unde se petrece prima etapă a „lucrărilor de epurare". Debutul activităţii planează în echivoc, vis-â-vis de distribuirea cărţilor între segmentul documentar şi cel special. în vocabularul de lucru biblioteconomie se întâlnesc expresii care denotă acest aspect şi anume cărţile susceptibile de interdicţie sunt denumite „material dubios". Clarificarea şi sistematizarea acestui „material dubios" angajează mai multe nivele de lucru şi de decizie: bibliotecarul, catedra, consiliul ştiinţific al facultăţii, precum şi nivelul care reprezintă instanţa politică cea mai înaltă în universi tate, şi anume secretarul de partid: „La bibl ioteca 90 Constituirea Fondului „S" Repere cronologice şi metodologice 91 catedrei de pedagogie psihologie s-au întocmit liste cu material dubios Materialul documentar este deja separat în ce priveşte materialul dubios, tov director N. arata că aprecierea trebuie să se facă de către catedră, cele mai dificile în cadrul consiliului ştiinţific după ce s-au discutat cu secretarul organizaţiei de bază de la universitate. E bine ca bibliotecarul să aibă numele celor din colectivul de la catedră şi etapele prin care a trecut problema pentru a se putea vedea or icând că a exis ta t o p r e o c u p a r e sistematică. Tov. N. mai arată că la catedra de pedagogie, cărţile referitoare, de ex.. la problemele de eugenie sunt considerate ca material „S" şi trebuie aduse la centrală". 3 5 Cărţile din fondul special sunt centralizate, aşadar, dinspre catedre şi filiale spre depozitele centrale ale bibliotecii în decembrie 1961 se efectuează un control al acţiunii de epurare a cărţilor la toate bibliotecile institutelor de învăţământ superior din Cluj, constatându-se deficienţe în sensul că nu au fost operate în integralitate cărţile pe diverse paliere interdicţionale. Un succint inventar al observaţiilor făcute de comisia de control este i lustrativ pentru titlurile de cărţi cenzurate: la raftul liber al Bibliotecii Centrale Universitare se mai găseşte scurta biografie a lui Stalin, precum şi cărţi ale lui Miron Constant inescu şi Malinkov, la fondul documentar sunt cărţi care ar fi trebuit să intre în fondul special, precum: Stelian Popescu - „Problema naţională la graniţa de Vest". Salazar Oliviera - „Doctrina şi organizarea revoluţiei", Ioo Tibor - ..Naţionalismul maghiar", la catedra de materialism dialectic şi istoric s-a găsit cartea lui Hitler - „Mein Kampf", la Facultatea de Drept, s-a depistat cartea lui C Titel Petrescu - „Codul naţional", la Facultatea de Filologie Minai Eminescu - „ediţii vechi cu poezia naţ ional is tă „Doina" , la Facultatea de Istorie, N. Iorga - „Acţiunea României în Bulgaria cu ostaşii noştri" şi „Revista istorică română 1940 1944" etc Dont Radosav Periodic, şefii de serviciu sau şefii bibliotecilor filiale prezentau „note informative" direcţiunii bibliotecii , în care se raportau acţiunile de epurare efectuate şi personalul care a fost implicat efectiv în această activitate. 3 6 De asemenea, trebuie menţionate întâlnirile de lucru ale conducerii bibliotecilor de învăţământ superior din Cluj şi din reţeaua învăţământului transilvănean. O astfel de şedinţă de lucru a fost cea din 16 mai 1964, ţinută după Declaraţia din aprilie a Guvernului român care, în plan cultural şi şti inţific, repercu tează asupra atenuări i prole tcul t i smului şi dogmatismului. In cadrul acestei şedinţe s-a hotărât trecerea de la fondul secret la fondul uzual a lucrărilor cu caracter tehnico ştiinţific, dar maniera în care urma să se facă această trecere trebuia să stea sub semnul discreţiei şi al unei acţiuni aparent de rutină. Deci, ieşirea din secret se realizează şi în acest caz în secret, capcanele secretului se reduplică în alte forme de expresie, iar categoria secretului se insinuează într-o existenţă paralelă. NOTE 1 Niţcscu, M . Sub zodia proletcultismului. Dialectica puterii. Editura Humanitás. Bucureşti. 1995. p. 52. ? Ibidem, p. 55. 1 Publicaţii scoase până la 1 august 1945. Ed. Ministerul Propagandei. Bucureşti. 1945. 4 Ibidem. p. 5. 5 Arhiva Bibliotecii Centrale Universitare. Dos. nr. 22/1945. 6 Ibidem. 7 Ibidem. 8 Publicaţii interzise până la 1 mai 1948. Ed. Ministerului Artelor şi Informaţiilor. Bucureşti. 1948. 9 Ibidem. p 6. 92 Constituirea Fondului ,.S" Repere cronologii e şi metodologice 93 1 0 lbidem. p 11 1 1 lbidem. p 9. 1 2 lbidem p. 11 1 3 lbidem 1 4 lbidem. passim 1 5 lbidem. p. 7. 1 6 lbidem. p 13. 1 7 Răutu. L . împotriva cosmopolitismului şi obiectivismului burghez în ştiinţele sociale. Bucureşti. 1949. 1 8 lbidem. p 51. 1 9 lbidem. p 63. 2 0 lbidem. p 37 2 1 lbidem. p 45 2 2 Arhiva Bibliotecii Centrale Universitare. Dos nr. 1. Instrucţiuni 1950. Anexa nr 1 2 3 lbidem. 2 4 lbidem. Dos. nr 1 /Adresa nr 18/1949. 2 5 lbidem. Dos. nr. 1 Act nr. 11. 6 octombrie 1951. 1 6 lbidem. Dos. nr 1 /Act nr. 1134 1955. 2 7 lbidem. Dos. nr l/Act nr. 9. 7 iulie 1950. 2 8 lbidem. Dos nr 1 /Act nr i 90/1951. 2 9 lbidem 3 , 1 lbidem. Dos. nr 1 /Act nr. 8/1950 3 1 lbidem. Dos. nr l/Act din 22 februarie 1957 3 2 lbidem. Dos. nr l/Act nr 360/1959. 3 3 Instrucţiunile nr. 3406/1960. Confidenţial 0021. în Dos. nr. 1/04/1961. 3 4 lbidem. Dos. ni l/Act nr. 1/1961 3 5 lbidem. Dos nr I /Act din 6 august 1962 3 6 lbidem. Dos. nr. 1/Act din 16 mai 1964. C A P I T O L U L III FONDURILE SECRETE DE BIBLIOTECĂ ŞI CONTEXTUL LOR POLITICO CULTURAL M O T T O : „Lupta omului împotriva puterii este lupta memoriei împotriva uitării". Mi lan Kundéra 1. Consideraţii preliminare Controversată, mai ales în a doua jumătate a secolului nostru, cartea, nu doar ca mijloc de informare, ci şi ca dimensiune formativă prin efectele sale asupra destinului individului, trebuie interceptată, în special, în ceea ce priveşte impactul său pentru controlarea unei comunităţi. Dincolo de istoria culturii care, fără îndoială, îşi revendică pe bună dreptate sondarea orizontului livresc, ea rămâne în egală măsură un martor al realităţii sociale globale. Corelaţia dinspre istoria socială, cu interogaţiile despre carte, ca funcţie într-un sistem totalitar, surprinde configuraţii culturale şi sociale, marcate de reziduuri ideologice. Ca urmare , apropierea de o 94 Fondurile secrete de biblioteca si i ontextul lor polilico-culturul V5 anumită problematică a cărţii, intre 1965 1989, scopul acestor pagini pent ru i s tor iograf ia in te resa tă de s t ud i e r ea cazu lu i comunismului românesc, constituie o iniţiativă fertilă, evidenţiind reperele unei necesare reconstituiri a mecanismelor puterii politice. „Igrasia" ideologică „apretează" întregul edificiu al statului comunist. Pornind de la carte, regăsită în intervalul de timp menţionat ca un personaj cu un destin sub imperiul fluctuaţiilor politice, excursul propus se întâlneşte nu doar cu spaţiul istoriei culturii, el trebuie să aibă în atenţie motivaţiile politice, care guvernează societatea României în t impul regimului Ceauşescu Această socie ta te funcţionează ca un întreg, accentul pus asupra teoriei sistemice reprezentând nivelul epistemologic al practicii sociale, corelaţie de te rminantă a filosofiei mater ial is t d ia lec t ice , „mo to ru l " mecanismului social prezentat ca infrastructură rămâne umbrit de o „viscerală" teamă ideologică. întreţinută de puterea politică. „Străinul", „cine nu e cu noi e împotriva noastră", e proiectat şi în universul cărţilor, „furcile caudine" instituite de „societatea socialistă multilateral dezvoltată" în vederea „epurării", „purificării" fondurilor de publicaţii „dubioase", ducând la constituirea unor colecţii cu regim restrictiv pentni cititon. Tăcută, cartea îşi urmează autorul. Analiza modului de „ îmbogăţ i re" a fondurilor speciale, a evoluţiei lor sub impactul ambianţei culturale şi a motivaţiilor politice, a funcţionării lor prin prezentarea cazului Bibliotecii Centrale Universitare din Cluj-Napoca sunt câteva sumare repere ale acestui demers asupra anilor 1965 1989 Din motive metodologice, cercetarea întreprinsă se staicturează, la nivel temporal, în surprinderea celor două etape, devenite clasice în abordarea istoriografi că a epocii ('eauşescu Pe de o parte, penoada 1965 1971, este caracterizată printr-o relativă deschidere, urmată de o altă vârstă a dogmatismului (1971 1989), culminând Ionul Costea cu ceea ce, într-o formulă fericit aleasă, profesorul Mircea Zaciu numea „deceniul satanic". 2. Perioada 1 9 6 5 1 9 7 1 P r i m a fază se i m p u n e a t e n ţ i e i c e r c e t ă t o r u l u i p r i n t r o redimensionare instituţională în planul culturii, în sensul reluării unor tradiţii abandonate brutal în 1948. Sunt reînfiinţate institute de cercetare şi reviste de cultură, scriitori români aflaţi în străinătate sunt editaţi în România, operele unor autori, până atunci indezirabili, văd lumina tiparului, se călătoreşte în străinătate. Deţinuţii politici au fost reintegraţi în societate, unii dintre ei primesc răspunderi importante. 1 „Explozia" sesizată nu este decât o iluzie Biblioteca, spaţiu de generare şi mode la re a unor ati tudini c ivice , este instrumentalizată cu „discreţie" de către puterea politică. Tensiunile ivite în cadrul C.A.E.R., în urma prevederilor ca România să rămână în primul rând o ţară agrară (planul Valev), va aduce în biblioteci o hotărâre ce reflectă poziţia conducerii de atunci a ţării noastre, angajată într-o politică de industrializare care, ulterior, se va dovedi falimentară. Având parafa confidenţial, circulara Direcţiei Generale a Presei şi Tipăriturilor de pe lângă Consiliul de Miniştri din 8 iunie 1964 2 , anunţă elaborarea unor „noi norme cu privire la păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri din b ib l io tecă" . Mot iva ţ ia unei noi reforme admin is t ra t ive este argumenta tă prin „ îmbunătă ţ i rea condiţ i i lor de informare şi documentare a oamenilor de ştiinţă şi cultură". Principala măsură preconizată se referă la cărţile şi publicaţiile „tehnico ştiinţifice (ştiinţe pozitive şi tehnice)". Toate publicaţiile cu o astfel de t emat ică , aflate în b ib l io tecă , păs t ra te la fondul special şi documentar au fost trecute la circulaţie liberă. Punctul 2 al circularei 96 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor polilico-cultural avea în vedere exemplarele care, în mod excepţional, pe baza conţinutului lor nu puteau fi transferate în fondul uzual. Cu aceste exemplare urma să se întocmească o listă ce a fost supusă spre avizare D.G.P.T.-ului. Exprimarea vagă, „datorită conţinutului lor", face posibile diferite opţiuni, în funcţie de comisia destinată „să execute" trierea cărţilor. Avându-şi motivarea în circulara mai sus discutată, şedinţa de lucru din 16 mai 1964 3 , data procesului verbal, a reunit delegaţi de la B C U . Cluj-Napoca, Biblioteca Institutului Politehnic Cluj, Biblioteca Institutului Agronomic Cluj, Biblioteca Institutului de Medicină şi Farmacie Cluj, Biblioteca Institutului Pedagogic din Cluj, Biblioteca Institutului de Medicină şi Farmacie din TârguMureş, Biblioteca Institutului Politehnic din Hunedoara, Biblioteca Ins t i tu tului de Arte şi Teat ru din T â r g u M u r e ş , B ib l io teca Institutului Pedagogic din Baia-Mare şi Biblioteca Institutului Pedagogic din Oradea. înainte de a urmări dezbaterile acestei şedinţe, este necesar să atragem atenţia asupra neconcordanţei dintre datele circularei (8 iunie) şi a procesului-verbal (16 mai), cu o lună mai devreme. Se poate considera o greşeală strecurată în datarea circularei, aceasta fund posibil redactată şi trimisă către biblioteci înainte de 16 mai, ziua şedinţei. Dacă luăm în considerare prezenţa la şedinţă a delegaţiilor din biblioteci universitare arondate pentru îndrumare la cea din Cluj, se poate considera emiterea circularei cu câteva zile înainte. De asemenea, s-ar putea ca prevederile ei să fi fost prezentate anterior unei redactări şi difuzări oficiale a textului. în adevăr, acest amănunt al datării este unul secundar în excursul nostru, dar, deoarece critica internă a actului îl implică, nu poate fi abandonat. înaintea analizei conţinutului procesului verbal, trebuie să menţionăm existenţa unei adnotări ulterioare cu cerneală, pe colţul stâng al primei pagini, ce subliniază importanţa documentului. Scris de mână şi subliniat, cuvântul secret atrage atenţia în primul rând 97 Ionul Costea Şedinţa a fost deschisă de directorul B.C.U. Cluj, în timp ce tema acesteia a fost enunţată de către reprezentantul ministerului. Acesta a anunţat că au fost luate o serie de măsuri pentru îmbunătăţirea muncii de documentare în biblioteci şi, ca o primă etapă, se au în vedere indicaţii necesare cu privire la păstrarea fondurilor de tipărituri. Acţiunea de debut a acestui proces vizează, ca toate categoriile de tipărituri tehnico ştiinţifice, ştiinţe pozitive şi tehnice, să fie scoase din fondul „S" şi să fie trecute în fondul uzual. Ceea ce în cazul circularei era echivoc exprimat, are în expunerea „tov. Zaharovic i" un sens într-o anumită măsură, mai precis, procesul verbal notând: „Printre aceste publicaţii se găsesc unele care conţin părţi sau fraze ostile şi duşmănoase faţă de regimul nostru Faţă de aceste publicaţii , bibl ioteca t rebuie să se adreseze ministerului pentru a obţine aprobarea păstrării lor pe mai departe în fondul „S". Prezenţa exprimării menţionate se regăseşte, în cele din urmă, sub imperiul şabloanelor obsedantului deceniu. Această muncă de transferare a cărţilor dintr-un fond în altul urma să fie organizată „cât se poate de repede", cu toate că acţiunea nu t rebuie să capete un „caracter excepţ ional" , desfăşurarea ei îmbrăcând o formă de activitate curentă. O altă problemă cu care se confruntă lucrătorii bibliotecilor rezidă în faptul că acele cărţi care făceau parte din fondul „S" , purtau semnul acestuia, stigmat ce va trebui să fie înlăturat, astfel încât cartea să nu fie deteriorată. Sunt oferite două soluţii la această problemă: una ar fi aplicarea ştampilei bibliotecii pe semnul „S" , iar cea de-a doua ar consta în ştergerea însemnului cu ajutorul unei soluţii chimice. Practicile amintite sunt necesare pentru a nu atrage atenţia cititorilor asupra provenienţei publicaţiei. Cititorii trebuiau să perceapă întreaga acţiune ca pe una „normală, de lărgire a fondului". Cu toată reţinerea pe care o recomandă în execuţie, acţiunea se impune a fi dusă la capăt într-un timp „limitat", ministerul anunţându-se gata să facă controale prin sondaj „peste o perioadă destul de scurtă". 98 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural 99 Şedinţa asupra căreia insistăm nu are nicidecum caracterul unei dezbateri. Mai curând seamănă cu o prelucrare şi cu lămurirea unor neînţelegeri apărute de-a lungul expunerii „tov. Zaharovici", sau rezultate în urma citirii circularei. Reprezentantul Bibliotecii Institutului Artelor Plastice din Cluj se interesează de soarta cărţilor din instituţia sa, deoarece ele ..nu prea au caracter tehnic"," după exprimarea procesului verbal Răspunsul pe care îl primeşte nu este cu nimic mai lămuntor, Zaharovici spunând să aibă în atenţie cărţile considerate că ar avea caracter tehnic. O altă întrebare vizează soarta registrelor de inventar ale fondului „S" . Reprezentantul ministerului susţine că ele trebuie anulate Această acţiune tinde să îngreuneze munca de reconstituire a ceea ce a însemnat fondul „S", dacă nu chiar o face imposibilă în surprinderea tuturor nuanţelor prezente. Tot ca urmare a circularei din 1964 trebuie înţeleasă referirea din darea de seamă a anului 1965. Documentul arată că, „pnntr-o nouă verificare şi interpretare", au fost el iminate din fondul documentar o serie de publicaţii, asimilate fondului uzual. In acelaşi timp, fişele lor (se precizează şi numărul acestora 29 000) au fost reintercalate. Acţiunea va continua şi în anii următori. In 1966, cu ajutorul corpului d idac t ic , s-au re t ras din fondul documentar 865 volume şi altele 400 au fost pregătite pentru a fi puse în liberă circulaţie Concomitent , s-a început munca de confruntare a fondului „S" cu cataloagele acestui fond, pentru a se realiza o punere de acord în cazul bibliotecilor filiale ale B.C.U. Cluj, acţiunea de lichidare a fondului documentar a fost încheiată, întregul volum de publicaţii fiind incluse fondului uzual. Un an mai târziu sunt menţionate 5.861 de volume aflate în fondul „ S " care, prin triere, au fost puse în liberă circulaţie. Ceea ce se remarcă din consultarea acestor dări de seamă este stereotipul formulărilor ce vizează operaţia menţionată. O explicaţie ar fi perpetuarea an de an a unui model , ceea ce se modifică fiind cifrele, aspectele lomiţ Costea cantitative. Existenţa formularului tip s-ar putea datora unei comodităţi a funcţionarului, dar, la fel de bine, poate proveni şi dintr-o obstrucţionare impusă din afară celui care redactează. Neavând la dispoziţie o listă a reclasărilor propuse, nu se poate înţelege anvergura operaţiei. O singură informaţie deţinută din raportul Institutului Agronomic Cluj, întocmit la 1966, ne ajută în decuparea concretă a unor aspecte ale fenomenului. O primă precizare a notei explicative se referă la „purificarea fondului bibliotecii", a cursurilor şi tratatelor de profil agronomic la care se putea renunţa; în acelaşi timp, într-o altă menţiune, se arată că au fost scoase din fondul bibliotecii „toate broşurile şi cărţile de nivel mediu inferior sau propagandistic, de profil agronomic"; punctul 3 este însă sugestiv, spunând că au fost eliminate „cărţile şi broşurile de alt profil decât cel agronomic", tabelul acestora fiind, la data întocmirii notei explicative, în curs de dactilografiere. Actul prezentat lasă să se întrevadă o cantonare într-o perspectivă ştiinţifico-tehnică şi, prin urmare, chiar fără să o afirme, poate fi pus în legătură cu circulara din 1964. O a doua constatare este surprinderea aceleiaşi exprimări echivoce, prin uzitarea sintagmei „de alt profil". în cele din urmă, tendinţa spre tehnocraţie, care se părea că va gira reforma Partidului Comunist în România, se desprinde şi din apropierea de fondul „S". Repunerea în circulaţie a unor publicaţii cu caracter tehnico ştiinţific trebuie înţeleasă ca o măsură sincronă cu promovarea politicii de industrializare a ţării. Acest lucru ilustrează, în acelaşi timp, procesul de reconvertire a intelectualului dinspre domeniile umaniste la ştiinţele pozitive, în atari condiţii , cultura, decongest ionată pentru moment , se vădeşte în continuare atent supravegheată, chiar dacă de la distanţa altor mijloace decât în epoca proletcultistă. Propunând intelectualului manifestarea şi împlinirea în planul ştiinţelor exacte, regimul va controla mai lesne planul culturii umaniste, o cultură umanistă care valorifică anumite aspecte ale 100 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cuiniral 101 culturii tradiţionale româneşti, dintr-o perspectivă nouă însă, o perspectivă alimentată de ideologic „Distanţarea" de U.R.S.S. este, aşa cum s-a observat deja, nu o ruptură cu un sistem sau regim politic. Confruntaţi cu deschiderea preconizată de Hrusciov, comuniştii români promovează o relativă desprindere de Uniunea Sovietică, în primul rând de politica elitei comuniştilor ruşi. Cameleonismul comuniştilor de la Bucureşti, nu o dată invocat în explicarea evenimentelor în România poststalinistă, îşi găseşte un punct de sprijin în normele administrative elaborate în 1968, prin referirea la documentele de partid, care nu mai corespund liniei actuale a politicii Partidului Comunis t . Importantă sub aceste aspecte este o adresă 4 a Serviciului Biblioteci din Ministerul învăţământului, trimisă Rectoratului Universităţii Babeş-Bolyai, unde se cerea luarea unor măsuri „corespunzătoare", pe timpul vacanţei de vară, pentru a fi „eliminate" din fondurile bibliotecii „lucrările personale ale lui N. S. Hrusciov şi lucrările care elogiază persoana acestuia". Publicaţiile menţionate urmau să fie predate în pachete sigilate către DC.A. , ca deşeuri. Lucrările Congreselor XX, XXI şi XXII, Rapoartele prezentate de Secretaail General, lucrările plenarelor prezidate de acesta, apărute în volume sau broşuri separate, se insistă a fi trecute în fondul documentar, în t reaga acţ iune se regăseşte sub semnul secre tu lu i , adresa specificând că „eliminarea" tipăriturilor ,din fondurile tuturor bibliotecilor universitare va trebui să se desfăşoare în aşa fel încât să se elimine comentariile". Ca termen limită se precizează data de 1 s e p t e m b r i e 1965 In te resantă pare a fi şi î n s e m n a r e a manuscr isă , făcută cu cerneală, a rectorului care recomandă directorului Bibliotecii Universitare executarea discretă a celor prevăzute de adresă. Un ecou al acestui act poate fi identificat în darea de seamă din 1966. întâlnim aici un fapt simptomatic pentru întrega perioadă a domniei lui Ceauşescu, şi anume eliminarea Ionul Costea documentelor care reglementează sau oferă informaţii despre fondul secret. Transformări le sesizate deja între anii 1964 1967 vor fi consacrate de Instrucţiunile elaborate în 1968. 5 Purtând ştampila strict confidenţial, instrucţiunile au, în primul rând, un caracter administraţi v. Elaborate de către Comitetul Socialist pentru Cultură şi Artă, ele stipulează împărţirea fondurilor bibliotecilor în două tipuri: unul de circulaţie curentă, iar celălalt „de circulaţie specială". Spre deosebire de instrucţiunile din 1960, dincolo de eliminarea fondului documentar, se observă o tendinţă limpede de estompare a ceea ce înseamnă în adevăr acest fond. Existenţa concomitentă a unui fond documentar şi a altuia denumit fond special este în măsură să indice o circumscriere mai precisă. Prin dispariţia fondului documentar şi redenumirea celuilalt sub forma fond de circulaţie specială, se urmăreşte crearea unui ecran semantic, ce-şi propune să apere penetrarea realităţii. Acreditarea confuziei că fondul de circulaţie specială ar cuprinde rarităţi bibliofile şi existenţa lui este necesară în intenţia de a proteja valorile culturale pare a fi o explicaţie a corecturilor semantice apl icate . 6 De asemenea, se poate surpr inde o modificare în categori i le de publicaţii circumscrise acestui fond. Articolul 3 precizează că fondul de circulaţie specială cuprinde tipăriturile al căror conţinut contravine politicii generale a P.C.R., materiale care denigrează ţara şi poporul român; în al doilea rând, acestui fond îi sunt destinate publicaţiile clasificate de D.G.P.T.; totodată, aici se vor regăsi lucrările cu „conţinut obscen". Schimbările de accent din taxonomia fondului, în 1968, în comparaţie cu cea din 1960, sunt sugestive pentm direcţiile politicii culturale, dominate de puterea comunistă. Renunţarea la internaţionalismul proletar şi, deopotrivă, la lupta împotriva cosmopolitismului burghez, în fapt sugrumarea proletcultismului, pune în evidenţă ataşamentul faţă de noile valori culturale promovate. Orientat iniţial spre publicaţiile „cu caracter 102 landurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politic•o-ctillnrti: 103 duşmănos, fascist, antidemocratic, anticomunist, ostil ţării", noua formulare insistă, pentru prima dată, asupra includerii în acest fond a unor materiale de partid. Această percepţie poate fi corelată cu reabilitările politice petrecute la Plenara C C . a P C I . din aprilie 1968 7 a unor comunişti români (L. Pătrăşcanu, Foriş e tc ) , eliminaţi în contextul luptei pentru putere din cadrul partidului la începuturile instaurării comunismului. Instrucţiunile 1003 nu mai amintesc existenţa index-unlor prohibite (cataloagele editate anterior cu o circulaţie confidenţială), în locul lor fund introdusă categoria publicaţiilor obscene. Ca element de continuitate, se întâlneşte menţionarea filierei de acces la tipăriturile „provenite din import". Acordându-se dreptul de păstrare a fondurilor cu circulaţie specială unor biblioteci cu caracter documentar manifest s-a dorit întărirea ideii că, în fapt, acest fond s-a constituit în vederea asigurării unei mai bune protecţii valorilor culturale. La fel, art. 8, care prevede posibilitatea de acces la acest fond, este marcat de o predispoziţie asemănătoare Capcana întinsă prin al imentarea acestei confuzii, sprijinită şi de crearea, pe baza Regulamentului de organizare a bibliotecilor, a unui fond separat destinat colecţiilor speciale, în 1967, pare operantă şi în cercetările recente, ce vizează „epoca Ceauşescu". într-un eseu publicat de ..Revista istorică", se poate citi următoarea afirmaţie: „Scriitori;, publiciştii, istoricii, sociologii, politologii şi filosofii indezirabili au fost interzişi, cărţile lor din bibliotecile publice fund trecute ia index sau în cazul cel mai bun trecute în fonduri speciale, greu acces ib i l e " . 8 Delimitarea între index şi fonduri speciale este paradoxală, neputând fi susţinută documentar Am putea vorbi de index, regrupând autorii care nu vor mai primi acordul cenzurii sau, mai târziu, a direcţiei speciale din Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste Pot citi cărţi incluse în fondul special. în baza prevederilor normative, următoarele categorii de cititori: a) personalităţi ale vieţii culturale şi cercetători cu aprobarea conducătorului bibliotecii; b) lomtf Costea alte persoane cu acordul conducătorului biblioteci i , având o recomandare de la instituţia sau întreprinderea la care era angajat; c) studenţii cu aprobarea şefului bibliotecii şi cu o recomandare din partea şefului de catedră. Publicaţiile cu acest caracter nu puteau fi consultate decât în spaţii dinainte stabilite. Directorii bibliotecilor răspund direct de clasificarea tipăriturilor în fondurile specificate. Adresa care a însoţit instrucţiunile, datată după ş tampila de înregistrare laB.C.U. Cluj în 18 aprilie 1969 9, destinată directorului, menţionează componenţa comisiei ce urma să participe la acţiunea de reclasare a colecţiilor. Ea a cuprins, astfel, pe şeful Serviciului de comple tare şi evidenţa publicaţ i i lor , şeful Serviciului de catalogare, clasificare şi organizarea cataloagelor, la care se adăugau unul sau doi reprezentanţi ai catedrelor de ştiinţe sociale. Un prim ecou al acestor instrucţiuni este o evaluare a celui care răspunde de fondul cu circulaţie specială din cadrul B.C.U. Clu j . 1 0 Referatul este datat la câteva zile după primirea normelor şi denotă o f ami l i a r i za re cu p revede r i l e lor. D o c u m e n t u l p r ez in t ă o perspectivă sintetică a fondului existent la 20 aprilie 1969. Se găsesc în limitele sale cărţi şi periodice provenite din fondurile de circulaţie curentă (Fond general, Fond Sibiu, împrumut, Fonduri biblioteci de facultăţi), precum şi tipăriturile primite din schimb internaţional sau cumpărate din străinătate. Numărul total al acestor volume a fost estimat la aproximativ 15.000. Referentul consideră că publicaţiile menţionate se încadrează „în marea lor majoritate, în ceea ce priveşte conţinutul, în prevederile art. 3 din Instrucţiunile 1003/1968", dar, în acelaşi timp, propune a se avea în vedere următoarele activităţi: 1. cont inuarea lucrări lor de reclasare, demarate în vara anului 1967, având concursul unor colective constituite din cadre didactice de la Facultăţile de Istorie, Filologie şi Drept; şeful serviciului insistă pentru o colaborare cu specialişti de la catedra de limbi străine, în special pentru limba germană, pentru a se putea verifica publicaţiile care au aparţinut 104 Fondurile secrete de bibliotei i> şi contextul lor politico-cultural fostului Institut German din Sibiu, cunoscut în bibliotecă sub denumirea de „Fondul Gamillscheg"; 2. o altă propunere se referă la organizarea unui catalog separat al fondului ce se va constitui prin retragerea fişelor din catalogul intern (de serviciu) şi din alte cataloage; acest nou catalog întocmit urma să fie aşezat într-o încăpere separată a Serviciului de Documentare sau în Sala Profesorilor, pentru ca accesul la el să fie „strict controlat"; 3. totodată, se insistă pe formarea unor colective care ar avea ca sarcină controlarea fondului general din depozite, acordând o atenţie specială cărţilor inventariate între anii 1940 1945; 4. referentul cere în continuare o investigare în catalogul vechi al bibliotecii, pentru a fi identificate dubletele şi tripletele cărţilor aflate deja în depozitul de circulaţie specială, exemplare care au rămas în circulaţie liberă; 5. ultima propunere vizează fondul de periodice, din cadrul căruia se solicită a fi retrase periodicele dintre anii 1940 1945, ziare şi reviste „de provenienţă horthysta, care denigrează ţara şi poporul român". în urma acestor recomandări, conducerea B C U . a stabilit un plan de măsuri ce vizau aplicarea noilor norme cu privire la păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri. 1 1 într-o primă instanţă, este instituită o comisie cu sarcina de a conduce şi supraveghea lucrările propuse, formată din cei doi directori, şeful Serviciului Periodice, şeful serviciilor consultării publicaţiilor, şeful Serviciului de Completare a fondurilor, şeful Serviciului Organizării colecţiilor, secretarul organizaţiei de bază a P.C.R. în cazul de faţă şi şeful Serviciului de Documentare şi Bibliografie (primează funcţia pe linie de partid), în număr de şapte, la ca re se mai adăugau şi „ r ep rezen t an ţ i ai c a t e d r e l o r de specialitate". Paragraful următor va menţiona în completare că, dintr-o atare comisie, fac parte şi şefii serviciilor bibliotecilor filiale, numai în cazul în care problemele privesc aceste biblioteci. Alături de comisia centrală, cu un rol de coordonare, se vor forma 105 loinif Costea o serie de alte colective speciale, cu aprobarea direcţiunii. De asemenea, preambulul planului de măsuri stabileşte ca acţiunile ce vor fi preconizate să se desfăşoare separat pentru cărţi şi separat pentru periodice. Reţin atenţia, în primul rând, datorită structurii stabilite mai sus, măsurile ce trebuiau întreprinse în cazul fondului de cărţi. Astfel, publicaţiile din fondul documentar, obiectul unei revizuiri şi până atunci, vor fi supuse din nou controlului. La fel, o „revizie carte de carte" va avea loc în fondurile bibliotecii universitare pentru tipăriturile din perioada 1938 1945, atât din Fondul Sibiu, cât şi din Fondul Cluj, procedându-se invers cronologic de la 1945 spre 1938. Pentru segmentul de până la 1900, socoteşte documentul, avându-se în vederea efectuarea deja a unor acţiuni de clasare în spiritul prevederilor instrucţiunilor, se va proceda doar la controale prin sondaj. Soarta cataloagelor, cele care reflectă componenţa fondurilor şi joacă rolul unui intermediar, o adevărată punte între cititor şi carte, este de mare însemnătate. Catalogul alfabetic intern de serviciu va rămâne intact, accesul la consultarea lui fiind controlat. Supus unor controale repetate în anii anteriori, catalogul alfabetic extern nu va suferi o nouă modificare, fişele provenite din cataloagele fondului documentar ilustrând cărţile aflate în bibliografia obligatorie a studenţilor, fiind cuprinse aici cu deosebită atenţie. Abia constituit de-a lungul ultimilor patru cinci ani, catalogul sistematic extern nu va face obiectul controlului. Tot de un regim special de acces se bucură şi catalogul sistematic intern, „epurat" la timpul său, în relaţie cu index-urile prohibite elaborate, în t imp ce publicaţii le achizi ţ ionate recent au fost controlate la intrare „carte cu carte". O revizuire este totuşi necesară în ceea ce priveşte istoria şi ştiinţele social politice, reflex al noilor raporturi stipulate de către instrucţiuni, reevaluarea purtând de aproape semnul cadrelor de specialitate. 106 Fondurile secrete de bihln •tecii ;•/ contextul lor polilico-cultural 107 Al doilea set de dispoziţii cuprinse în planul de măsuri vizează fondul de periodice. 0 primă prevedere menţionează revizuirea „fişă cu fişă" a catalogului intern de periodice şi, „de la caz la caz. a colecţiilor înseşi". Se preconizează, de asemenea, completarea listei „publicaţiilor periodice S existente" cu unele „colecţii întregi", care trebuie trecute în depozitul special, urmărindu-se transferarea tuturor exemplarelor pentru un titlu Publicaţiile periodice care „au numai ani", anumite volume ce aveau să fie înghiţite de fondul cu circulaţie specială, sunt obiectul unei observaţii aparte. Anii cu pricina, se recomandă, vor fi precizaţi într-un capitol special al listei ce se va găsi în posesia serviciului consultării publicaţiilor, în timp ce volumele anilor respectivi, păstrându-se mai departe în fondul general, vor purta un semn distinct („vor fi însemnate în mod vizibil [subl. în text]), astfel ca, în cazul unei solicitări, depozitarul să fie atenţionat de necesitatea dovedim unei aprobări pen tm servi re Abordarea p reveder i lo r ce se referă la ca ta loage le publ ica ţ i i lo r per iod ice surpr inde prin menţ iuni s imi la re cu precizările în cazul cataloagelor fondurilor de cărţi. Se constată că, în urma unor acţiuni de control anterioare, catalogul extern nu mai poate rezerva un număr mare de surprize. Atenţie trebuie acordată aici doar în ceea ce priveşte reflectarea ziarelor şi revistelor provenite din desfiinţarea fondului documentar Restul cataloagelor „necesare evidenţei centrale a publicaţiilor" vor rămâne intacte. Imperiul necesităţii nu este un argument suficient. Determinant pentru această soluţie este faptul că accesul la aceste cataloage se face „conform unui regim special' Reorganizarea fondurilor propnu-z ise şi a cataloagelor ce urmau să le reflecte va fi întregită cu stipulaţii privitoare la regimul de circulaţie al publicaţiilor. Se menţionează astfel că tipăriturile integrate fondului special vor fi servite numai la Sala Profesorilor, bibl iotecarul de serviciu având obligaţia de a cere „expres" restituirea publicaţiei. In ceea ce priveşte posibilitatea de a consulta Ionul Costea aceste cărţi, se solicită includerea pe o listă întocmită de Rectoratul Universităţii în cazul cadrelor didactice, sau prezentarea unei recomandări din partea şefului de catedră în situaţia studenţilor, în timp ce specialiştii şi cercetătorii obţin accesul cu aprobarea directorului bibliotecii. 0 aprobare similară trebuie să prezinte „salariaţii B.C.U." pentru a putea folosi publicaţiile în studii şi cercetări proprii, consultarea fiind posibilă şi în acest caz doar în Sala Profesorilor. Servirea cărţilor şi periodicelor din fondul cu circulaţie restrânsă în alte spaţii ale bibliotecii decât cel amintit, nu este admisă decât în situaţia efectuării unei munci de bibliotecă şi însoţită de aprobarea şefului de serviciu. In comparaţ ie cu prevederile dezvoltate pentru Bibl ioteca Centrală Universitară, vom insista asupra planului de măsuri propus în cadrul Bibliotecii Insti tutului Pedagogic din Cluj . Comisia instituită este compusă din cinci persoane, directorul adjunct de la B .C.U. , conducă to ru l Bib l io tec i i Ins t i tu tu lu i Pedagogic, un bibliotecar principal, un reprezentant al catedrei de ştiinţe sociale şi unul al Facultăţii de Filologie. într-o altă referire se specifică faptul că fondul de circulaţie specială este compus din cărţi editate înainte de 23 august 1944. De asemenea, consultarea tipăriturilor se limitează într-un spaţiu marcat, el fiind în cazul de faţă biroul bibliotecii aflat în incinta depozitului de cărţi. în aceste condiţii, menţinerea sub observaţie a cititorului producându-se cu mai multă precauţie. Normele de acces la publicaţii sunt similare cu preveder i le din cazul B.C.U., regăs indu-se în st ipulaţ i i le Instrucţiunilor 1003. Reevaluările identificate la nivelul Bibliotecii Centrale pot fi urmări te prin reflexele produse în filiale. Pentru conducerea acţiunilor, la Facultatea de Istorie Filosofie a fost numită o comisie suplimentară, formată din cadre didactice şi bibliotecari, în cadrul Bibliotecii de Istorie Veche, fondul special, compus din 77 de volume, parte din fondul Universităţii Babeş, parte din cel 108 Fondurile secrete de bibliotecă si contextul lor politico-eultural 109 al Universităţii Bolyai se reţine mai departe în bibliotecă „într-o cameră al [sic!] cadrelor didactice, un dulap separat închis". Acest lucru este posibil prin intervenţia acad C. Daicoviciu. La Biblioteca de Istorie Modernă şi Contemporană, reclasarea fondului de cărţi are ca termen data de 20 iulie 1969, în t imp ce contro larea periodicelor urma să se te rmine la 15 septembrie In cadrul Bibliotecii de Filosofic un fond sensibil este cel al cărţilor de ştiinţe sociale, în repetate rânduri controlat, iar colecţia de periodice deţine doar ziare şi reviste de după 1954. Măsuri de reevaluare a fondurilor se întâlnesc pe parcursul verii, în cadrul Bibliotecii Facultăţii de Drept, la care vor participa atât profesori, cât şi bibliotecari Tot vara, vor demara acţiuni asemănătoare la Biblioteca Facultăţii de Biologie Geografie, unde materialul selecţionat, depozitat într-un dulap aparte, a fost servit numai cu aprobarea şefului de catedră. Cu fişele acestor tipărituri s-a întocmit un catalog separat, a cărui consultare era accesibilă numai cu ajutorul bibliotecarului. O observaţie ce se impune din sondarea actelor prezentate mai sus este data redactării, care coincide în toate cazurile. Această prezenţă sugerează comandarea unor astfel de documente întocmite de către şeful bibliotecii cu ajutorul decanului facultăţii respective. In altă ordine de idei, peste tot se aminteşte întreprinderea unor controale repetate, anterioare elaborării instrucţiunilor din 1968, ceea ce înseamnă că. în adevăr, aceste norme, în loc să inaugureze un specific de organizare a fondurilor din biblioteci, mai degrabă încheie un ciclu, ilustrând de jure transformări deja practicate. Mai bine de un deceniu, fondul de circulaţie specială nu va mai consti tui obiectul unei remanieri de o asemenea anvergură . Semnalele ce se regăsesc oglindesc orientările manifestate în politica culturală a regimului, anagajat într-o tot mai mare măsură în p romovarea „umanismului soc ia l i s t " . 1 2 Ambian ţa aceasta culturală are ca obiectiv formarea „omului nou", cu o înaltă lointf Costea „conşti inţă revoluţ ionară". în general , se acceptă ideea unei per ioade dist incte în evoluţia social ismului , pentru Uniunea Sovietică vorbindu-se de un socialism real, în timp ce României îi este propriu conceptul de „societate socialistă multilateral dezvoltată". 1 3 Folosit pentru prima dată de Ceauşescu la Congresul al IX lea în 1965, va fi teoretizat abia în 1969. Noua perspectivă socială alimentată de Partid se structurează pe sistemul (modelul) participativ, care este ab initio „colectivist, integrativ şi uni tar" . 1 4 Partidul devine nucleul societăţii, el fiind singurul deţinător al puterii, poziţie din care controlează şi direcţionează forţele sociale, de aici decurgând legitimarea partidului stat. Iniţiind interogarea orientării culturale, într-o primă etapă, cercetarea s-ar putea opri la stabil irea momentului basculări i spre mit naţionalism15, minirevoluţie culturală16 sau tteoproletcttltism17. Identificat în 1971, odată cu „tezele din iulie", fenomenul are rădăcini ce se evidenţiază din 1967. 1 8 Tot ca măsură pregătitoare şi preventivă, în ultimă instanţă, poate fi socotită şi reorganizarea fondurilor din bibl ioteci , pe baza Ins t rucţ iuni lor 1003/1968. Oda tă cu înfiinţarea unei comisii ideologice, ataşată Comitetului Central, în b ib l io tec i se r e m a r c ă d e m a r a r e a ac ţ i un i lo r de r e c l a s a r e a publicaţiilor (1967). Relaţia stabilită aici, deşi ipotetică, trebuie totuşi avută în vedere. 3. Perioada 1971 1989 Individualizarea anului 1971, în sensul unei tumun, se revendică şi din punct de vedere instituţional. Comitetul Socialist pentru Cultură şi Artă, organism care funcţiona din 1962, va fi înlocuit cu Consiliul Culturii şi Educaţiei Social iste. 1 9 Deosebirea dintre aceste instituţii nu este numai una de nume; în timp ce primul se 110 Fondurile secrete de biblioteca şi contextul lor polilico-cultural l l l subordona Consiliului de Miniştri, noua structură formată se supunea Comitetului Central şi Guvernului Consiliul Culturii va dezvolta o structură organizatorică, prin secţiuni locale, sub directa supraveghere a comitetelor de partid, până la nivelul unităţilor economice şi al comunelor De-a lungul amlor, acest organism va gira noua cultură. Viaţa culturală din România nu poate fi redusă doar la atât. Se conturează în paralel o tendinţă de conservare a esenţialului în toate disciplinele, specialiştii în literatură retrăgându-se în traduceri, în istorie literară, în comparatism şi teorie, istoricii fiind sensibili la un trecut îndepărtat (antichitate, ev mediu). Regruparea aceasta a condus, prin conotaţnle sale, la o modificare a însuşi „codului genetic spir i tual" . 2 0 Peisajul cultural s-a dezvoltat nu doar din resurse proprii, în mod dihotomic, această polarizare (estetism realism socialist, protocronism sincronism) fund chiar încurajată până la un punct 2 1 (în România, la universitatea în care preda Nicolae Manolescu era şi Ion Dodu Bălan, îi era publicată o carte lui M. Zaciu, iui I. Lăncrănjan i se tipăreau trei). Antrenând pe de o parte o forţă docilă partidului, el va controla, în ultimă instanţă, spaţiul autonom al culturii. Din această perspectivă, distincţia pe care Dan C. Mihăilescu o face între compromis şi culpabilitate apare evidentă . 2 2 Ca urmare, admiterea existenţei unei „opoziţ i i" în planul culturii se va diminua din ce în ce mai mult, intenţia guvernanţilor regăsindu-se în constituirea „frontului unic" Această dinamică culturală va fi promovată de către şi prin C.C.E.S. Era vizat, de asemenea, aici. ceea ce va deveni un adevărat mit „al epocii", unitatea înţeleasă şi ca o omogenizare a societăţii româneşti, proces reflectat şi în schimbarea numelui revistei partidului, din „Lupta de clasă", în „Era socialismului", ce are loc în 1972. 2 ' Sugestivă apare şi sintaxa elementelor sociale care dau coerenţă unităţii. Pentru a releva această dinamică, propunem surprinderea topicii e lementelor sociale, cărora Ceauşescu se adresa prin Ionul Costea cuvântările sale ţinute la cele trei Congrese ale C.C.E.S. La 1976, ordinea a fost următoarea: participanţi, organizaţiile partidului, poporul 2 4 ; la cel de-al doilea Congres, pe primul loc se găseşte P.C.R.-ul, urmat de binomul popor patrie, popoarele lumii pentru apărarea păcii . 2 5 Receptarea acestui apel la pace poate însemna, pe de o parte, un reflex al revitalizării arsenalului ideologic specific „războiului rece" în anii '80, iar, pe de altă parte, descoperirea unui element dintr-un program mai amplu, care se afla la baza tendinţei ca România să devină coordonatoarea mişcării de nealiniere. Peste cinci ani, discursul lui Ceauşescu sub aspectul enunţat mai sus, va preciza o „nouă ordine": patrie, partid, popor, socialism, pace . 2 6 Se regăsesc aici trăsăturile dominante ale perioadei. Centrul în jurul căruia urma să se închege unitatea îl constituia Secretarul General al Partidului. Urmărirea doar a unor elemente formale indică acest lucru. In volumul consacrat primului Congres al C.C.E.S. nu este prezentă fotografia preşedintelui. Ea apare în 1982, după foaia de titlu, pentru ca, la 1987, să fie color, aşezată în deschiderea v o l u m u l u i , î n a i n t e a foii de t i t l u . D i n c o l o d e p r e c i z a r e a „regalismului" conducătorului, termenii Congresului al III lea, manifestă o accentuare a autarhiei. în faţa unui Occident, care nu îi mai acordă încredere, Ceauşescu are de înfruntat poziţia Moscovei lansată de Gorbaciov pe calea reformelor. Opoziţia în faţa Uniunii Sovie t ice , fără a fi af i rmată explici t , t r ebu ie decon ta tă din perspectiva termenului de „socialism", uzitat acum. Situaţia creată va genera o nouă dinamică a secretului, care va fi enunţat drept criteriu esenţial pentru societate. Este important să se insiste asupra trăsăturilor noii configuraţii culturale dominante, cu tendinţe de ubicuitate, din perspectiva a ceea ce a devenit sau a fost secret. Tocmai în spaţiul de incidenţă între cele două grupări şi din subminarea uneia, se naşte acea parte secretă. Acest secret nu înseamnă doar o deposedare, ci şi o realimentare a unui instrumentum regni. Soarta unor cărţi, observată 112 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural 113 dintr-o perspectivă culturală, este ilustrativă în acest sens. Pe de altă parte , urmăr i rea t ransformări lor ce au loc în fondur i le bibliotecilor, fără a corela şi a încerca o înţelegere a plierilor ambianţei sociale, într-un regim ce se dorea cu o „unitate de monolit", s-ar sustrage unei abordări coerente. într-un editorial din „România literară", distinsul critic N. Manolescu consideră că, încă la 1968, „semnele noului dogmatism nu se iviseră" 2 7 . Or, dacă încercăm să căutăm în ambianţa acelui an temele majore care vor structura discursul naţional socialist al regimului, ele se prezintă, dar nu în forma şi amploarea cunoscută de mai târziu. Inovarea care se despr inde din discursul lui Ceauşescu, la Plenara C C . din aprilie 1968, este secondată de naşterea istorismului ca perspectivă de ataşament a partidului la naţiune, ca tendinţă de legitimare naţională a lui. Din alt punct de vedere, însăşi inovaţia pe care o promovează Ceauşescu este un imbold iniţial şi, în acelaşi t imp, o umbrelă pentru angajarea României pe un „nou curs". O recuperare a anilor '68 de pe altă poziţie decât cea a spectacolului, produs sau înlesnit de către puterea politică, prin sondarea în subteran a spaţiului interzis, relevă sudarea, încă de atunci, cel puţin a premiselor dogmatismului ceauşist 2 8 . Analiza instrucţiunilor privind organizarea fondurilor din bibliotecile publice, elaborate în 1968, deşi luminează un teritoriu doar, este sugestivă. Noua cultură se distinge şi pnn purtătorii ei După unele statistici din 1974, 63 % din muncitorii non-manuali provin din rândul muncitorilor şi ţăranilor, un număr preponderent din aceşti intelectuali însumând inteligenţa tehnică . 2 9 Afinitatea partidului pentru intelectualul dinspre ştiinţele pozitive ascunde o grijă sporită pentru controlul şi dirijarea accesului înspre domeniul u m a n i s m u l u i , pe rmanen t res t râns , un spaţ iu al a l imentă r i i ideologicului. Tocmai aici reţine atenţia şi prezenţa fondurilor cu circulaţie restrânsă, prin ceea ce includ ele. Eliminând ideile lomtţ Costea majore, din poziţia cărora se structurează ansamblul culturii socialiste, se deschide o breşă pentru sondarea a ceea ce a fost interzis sau accesibil doar „iniţiaţilor'". Cultura social istă se compune în lumina unor principii precum spiritul revoluţionar şi c rea tor al concepţ ie i mater ia l i s t l en in is te , carac teru l său predominant raţionalist şi umanist şi „necesitatea imperioasă" de a transforma valorile de cultură în „bunuri ale întregului popor", în t imp ce are ca obiectiv „ridicarea culturală de ansamblu, a marilor grupuri sociale şi colectivităţi umane" 3 0 . Se pot identifica aici, fără nici o îndoială, culorile realismului socialist, regăsit şi în afirmarea revoluţiei culturale, ca o dimensiune fundamentală a revoluţiei socialiste în ansamblu. Populismul sau ceea ce ideologia comunistă denumeşte „democratizarea culturii" urmăreşte, în fapt, nu doar angajarea pe un drum stabilit, ci realizarea unei coeziuni cu centrul de greutate în partid şi, în cele din urmă, în persoana lui Ceauşescu. 3 1 Sondarea dezbaterilor congreselor C.C.E.S. şi, mai ales, a cuvântărilor ţinute de şeful statului cu aceste ocazii, vor indica tendinţele politice sub asupiciile cărora fondurile cu circulaţie restrânsă vor evolua. Din cauza lipsei materialului documenta r suficient (lipsă pa radoxa lă în t r -un s is tem care p romovează o supraveghere hiperdimensionată), nu se poate emite decât o constatare în legătură cu un lucru întâmplat în cadrul fondului de circulaţie specială în 1973. 3 2 Pe baza unei adrese ulterioare din 1992, suntem în măsură a reconstitui o parte a celor petrecute. în martie 1973, au fost predate în custodia Arhivelor Statului, Filiala Cluj, 802 volume considerate secrete (în textul actului). Ultima acţiune de proporţii, ea vizează în special cărţile legionare (1. Bănea, H. Sima, C. Georgescu, A C . Cuza, C .Ze lea -Codreanu , F. Herseni, 1.1. Moţa e t c ) , de propagandă fascistă sau despre regimurile totalitare din Germania şi Italia (Mussolini, Hitler, A. Fălcoianu, Dablhoff E., G. Pini, V. Gayda, Fehertájy T., A. Savelli, H. Oprişan e t c ) , 114 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lorpolitico-ctillural 115 luc ră r i l e an t i semi te (B C a n s a n s c k y , Neofi t Că lugă ru l , N Davidescu, H. Belloc, S Hirsch, Notus etc.). De asemenea, sunt cuprinse cărţi cu privire la mişcarea naţionalistă (I. D. Enescu Naţionalismul istoric) sau scrieri ale unor conducători ai comunităţii evreieşti din România interbelică (dr W. Filderman Unde duce antisemitismul). Limbile în care au fost scrise sunt româna şi maghiara, dominante ca volum, urmate de germană, italiană şi franceză. Corelând tematica ilustrată de această listă cu enunţurile justificative din anii '50. se constată o congruenţă de raportare. Neasumată de instrucţiunile din '60 şi de cele din '68 , tematica va cădea sub incidenţa măsurilor aplicate în primăvara lui 1973. Prezenţa acestui orizont tematic în normele din februarie 1981 poate fi înţeleasă ca o cuantificare de jure, practică observată şi în alte rânduri. Relaţia stabilită este evidentă în urma unor menţiuni, pe care un act de peste aproape un deceniu o face. subliniind categoriile de publicaţii selectate de către un colectiv de bibliotecari, publicaţii din care o parte (50 0 o) au fost transferate Arhivelor Statului din Cluj. Alegerea, ne spune documentul, s-a efectuat „pe baza unor dispoziţii din partea unor foruri superioare". 3 3 Folosirea pronumelui nehotărât (unor) nu permite o mai mare apropiere de cei care au luat aceste decizii. Oricum, se pare că acţiunea s-a blocat la un moment dat, întreruptă fund de către Filiala Arhivelor, şi numai astfel se explică de ce doar jumătate din publicaţii au fost preluate. Surprinderea acestui demers ca o posibilă prelungire tardivă a „tezelor din iulie" articulează o configuraţie simptomatică, la nivelul reperelor sociale pe care regimul mizează. Se desprinde, în cele din urmă, o ierarhie instituţională, din punctul de vedere al secretizării. încrederea regimului se recuperează la diferite nivele, bibliotecile fisurate sub impactul „dezgheţului", limitat desigur, nu mai asigură aceeaşi credibilitate comparativ cu Arhivele Statului. Reevaluarea instituţională operată (începând cu numele ţării R.S.R. din R.P R . preşedinţia, şi până la renovaţiile dimr-un /o/w/ Costea al doilea plan, biblioteci 1968, arhive 1974) este sugestivă din perspectiva interogării perimetrului secret şi a celor desemnaţi cu as igurarea lui . Accentu l pus pe o inst i tuţ ie din subord inea Ministerului de Interne nu credem că este lipsită de relevanţă. Propovăduind un socialism naţional, un socialism problemă al fiecărui popor, înţeles ca drept sacru al acestuia, la 1976, în discursul său, asumat drept document programatic, N. Ceauşescu se referă la o r g a n i z a r e a un i t a r ă a b ib l i o t ec i l o r d in cadru l „aşezămintelor de cu l tu ră" . 3 4 Se remarcă din nou o detaşare pronunţată între cultura socilalistă cu un caracter avansat, dispusă într-un fiotit ideologic, în care rolul conducător al partidului este în continuă creştere şi procesul educativ din „societatea capitalistă", marcată de o îndrumare a tineretului „în spiritul urii şi al violenţei, al abuzului de droguri şi al altor vici i" . 3 5 Sacralizarea conceptuală, operată la nivelul comunismului naţional, secondată de culorile sumbre în care este descris Occidentul (recte capitalismul), va potenţa reiterarea unui laitmotiv, consacrat în anii stalinismului, acoperind de această dată o altă suprafaţă însă. Revalorizând teama faţă de străini (xenofobia), sentiment caracteristic societăţilor închise, în specificul politicii culturale, în general, şi mai cu seamă în organizarea fondurilor din biblioteci se constată promovarea unui criteriu de selectare a publicaţiilor în acest sens. In majoritate, tipăriturile care vin din străinătate sunt destinate fondului cu circulaţie restrânsă, faţa Occidentului rămânând interzisă, acest mecanism constituind o cale principală de alimentare a fondului „S" , ceea ce nu este o inovaţie a regimului Ceauşescu. Nu doar la nivelul publicaţiilor se resimte o reţinere vis-â-vis de străini. In biblioteci sunt înfiinţate comisii de protocol, având ca atribuţii supravegherea străinilor, oficial sau neoficial prezenţi în instituţie. Orice discuţie, întâlnire în incinta bibliotecii a unui angajat cu un străin trebuia asistată de un membru al acestei comisii. Ba, mai mult, pentru orice întâlnire în afara instituţiei şi a orelor de program, 116 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural 117 bibliotecarul era obigat să prezinte o dare de seamă asupra celor discutate. Numirea persoanelor care făceau parte din această comis ie de protocol impunea obţ inerea aprobării din par tea organelor în drept. Accesul străinului în bibliotecă în vederea întreprindem unor cercetări sau a unei vizite necesita aprobarea acesteia de către Ministerul Educaţiei şi învăţământului Oferim spre exemplificare cazul cercetătoarei americane Katherine Verdery, sosită în august la Cluj, în vederea documentării asupra unei problematici legate de intelectuali şi cristalizarea identităţii naţionale la români , tematică cu un grad sporit de sensibilitate, unde poate exista doar o singură voce, cea a propagandei de partid, tocmai din această cauză, percutantă. Tnmisă Rectoratului, de acolo îndrumată către directorul B.C.U , adresa din martie 1 9 8 8 3 6 solicita un lucru ilustrativ: „Vă rugăm să luaţi măsurile corespunzătoare şi să informaţi telefonic [.. ] asupra realizăm acestei vizite". îndeplinirea acestei misiuni revenea persoanelor din comisia de protocol şi un semnal al realizării ei descoperim pe verso-ul actului, unde cineva din comisie a făcut o însemnare, lacunară, dar nu lipsită de sugestii. Aflăm din această notiţă că Verdery a ajuns la Cluj la 5 septembrie şi că a poposit aici până la mijlocul lui octombrie. Este amintită existenţa unor discuţii, asupra conţinutului acestora neavând nici o referire. Prezentă la Cluj şi în anul precedent, după cum aflăm dintr-o adresă din martie 1 9 8 7 ? \ o remarcăm cu preocupări în acelaşi perimetru ştiinţific Cel care completează formularul adresei către Rectoratul Universităţii din Cluj, adresă semnată de un director adjunct din Ministerul Educaţiei şi învăţământului, adaugă stereotipiei textului o precizare semnificativă, recomandând o „atenţie deosebită la huna pregătire (subl. în text), a discuţiilor şi a materialelor documentare". Cantonarea într-un orizont oniric, comunismul prezentat ca visul de aur al omenirii, o percepere a t impului doar ca trecut şi ca viitor, niciodată prin asumarea Ionuf Coslea prezentului, solicită o vigilenţă agresivă pentru eliminarea oricărei breşe posibile. Oamenii împărtăşesc soarta cărţilor. In timp ce ele se îndreaptă spre Fondul „S", în jurul oamenilor se pot aduna numai cei aleşi, iniţiaţi. Astfel, pentru a da curs unei invitaţii la un prânz oferit de ambasadorul Canadei la Bucureşti, în luna martie 1987, directorul B.C.U. este condiţionat de pn mi rea încuviinţării ministrului însuşi. Marcată în ansamblu de aceste accente, viaţa socială şi cea culturală, deopotrivă, tinde să limiteze potenţialul „trădării", un individ astfel stigmatizat fiind eliminat din peisajul naţional. în acest sens, N. Ceauşescu afirmă că „Noi nu avem nevoie de cei care îşi trădează poporul, părinţii, de cei care au curajul să declare că nu mai pot scrie în limba română, că le place o altă l imbă" 3 8 , iar, în alt loc, denunţă pe acei intelectuali „... care cred că se pot realiza mai bine în străinătate decât în ţara în care s-au născut" 3 9 . Lansarea acestei ofensive poate fi motivată şi de atitudinea lui Paul Goma, care, în urma refuzului editorilor români de a-i tipări, în 1971, romanul Ostinato, cartea va apare în Germania şi Franţa . 4 0 Faptul acesta trebuie alăturat unei ecuaţii cu mai multe rădăcini, ce implică şi refuzul unor personalităţi ale vieţii culturale la propunerile amăgitoare ale regimului de a se reîntoarce în ţară. Impactul cuvintelor lui Ceauşescu poate fi recuperat atât în discursul celor implicaţi în orientarea destinelor culturii româneşti, cât şi într-o acţiune de îndepărtare a cărţilor autorilor emigraţi din fondurile c u r e n t e a le b i b l i o t e c i i . î n t r o m a n i e r ă de o i n t r a n s i g e n ţ ă proletcultistă se exprimă Dumitru Popescu, iar atunci când vorbeşte despre cei care au ales altă ţară şi altă limbă, discursul său devine didactic afectiv, insistând asupra motivului „străinului corupător", în timp ce „laşul" va simţi „lespedea de mormânt a oprobiului" . 4 1 Ecoul acestor obstinări la nivel politic superior poate fi izolat şi în cazul fondului cu circulaţie restrânsă. Surprinzătoare este constatarea avansării măsurilor administrative înaintea dezbaterilor 118 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-ctillural 119 congresului, cel puţin la acest nivel Forumul culturii socialiste şia desfăşurat lucrările între 2 4 iunie, iar ordinul Mimstmlui învăţământului a fost datat pe 28 mai şi înregistrat în bibliotecă la 1 iunie . 4 2 Actul, semnat de un adjunct al ministrului, menţionează că a fost elaborat în conformitate cu dispoziţiile C C E S şi prevede eliminarea din circuitul de lectură a lucrărilor înşiruite într-o listă anexă. Retragerea cărţilor este completată, după cum atrage atenţia documentul, cu scoaterea fişelor din cataloagele pentru cititori. Deşi nu suntem în posesia răspunsului formulat de către cei din bibliotecă, informare pretinsă de autorităţi, socotim că s-a dat curs adresei. Afirmaţia se susţine prin aplicarea unei critici externe a anexei, ce conduce la ipoteza existenţei a două momente, în care lista este luată ca reper pentru control Se găsesc în această anexă două tipuri de însemnări, una cu pixul şi alta cu creionul, care aparţin unor persoane diferite şi altor repere temporale. Mai mult decât observarea celor două instrumente de sens şi a bifărilor în dreptul exemplarelor, ipoteza se argumentează prin compararea grafiei cu creionul cu o însemnare, tot cu creionul, de pe ultima pagină a listei, datată în lunile martie aprilie 1988 Importanţa acestei adrese rezidă în cel puţin două motive Pe de o parte, lista cuprinde titlurile a trei autori care au părăsit ţara în acei ani: Ben Corlaciu, P. Popescu şi Dumitru Ţepeneagă Vom stărui spre exemplificare asupra lui Ben Corlaciu 4 3 , care, între 1965 1968, a fost responsabil cultural al Casei Scriitorilor din Bucureşt i , coordonând la un moment dat şi editarea „Almanahului Literar", el va părăsi ţara în anii '70 pentru a se stabili în Franţa. Se afirmă ca poet în anii războiului, pentru ca, din 1945, anul volumului Manifest liric, şi până în 1969 să cunoască o sincopă în editarea poeziilor sale, timp pe care îl consacră prozei, „nuvele şi reportaje tributare convenţionalismului e p o c i i ' 4 4 Din alt punct de vedere, documentul marchează o formă de comunicare între forurile super ioare şi bibl ioteci . Exis tenţa lomiţ Costea cataloagelor tipărite, cu un traseu confidenţial, din anii '60 este înlocuită cu aceste liste de autori şi titluri, ancorate în realitatea imediată. Avem de-a face cu adrese, circulare, note telefonice, cuprinzând un număr redus de autori şi exemplare, comparativ cu perioadele precedente. Spre exemplu, acest mecanism este inaugurat în 1965, documentul avându-1 în atenţie pe Hrusciov, şi îl reîntâlnim în 1969, într-un act din noiembrie, când se solicită trecerea unei s ingure cărţ i Hármas Könyv de K ó s Ka ro ly , p r o m o t o r u l transilvanismului, în fondul de circulaţie restrânsă, cartea fiind publicată în anul în curs. Faptul structurării noului mecanism are explicaţii multiple. în primul rând, fiinţarea unor astfel de tipuri de fonduri (interzise, secrete, cu circulaţie specială) revendică deja un trecut. Drept urmare, fondul curent a suferit controale şi „epurări" în repetate rânduri, care, toate la un loc, nu mai fac necesară elaborarea unui astfel de index librorumprohibitorum, ceea ce obsedează în actele redactate cu prilejul Instrucţiunilor 1003. Acest fenomen caracterizează doar o parte din resursele Fondului „S" , selecţia fondului destinat publicului larg. în ceea ce priveşte soarta tipăriturilor din Occident, ele cunosc traseul stabilit în anii an te r io r i , reg imul C e a u ş e s c u nemod i f i când n imic . Supuse conjuncturii, ele ilustrează cel mai pregnant modificările în linia politicii culturale. Desfiinţarea cenzurii, decretată în 1977, crează în fapt o falsă problemă, acordul C.C.E.S. fiind obligatoriu ca o carte să poată ajunge sub teascurile t iparului. 4 5 Mai mult, fiecare revistă va avea cenzorul ei în redacţie, iar, sub raport psihologic, decizia conducerii partidului a amplificat fenomenul autocenzurii sau apariţia unei literaturi parabolă, evazionistă. Se inaugurează, totodată, un „regim al bunului plac", cărţile şi autorii lor fiind la mâna unor activişti de partid, cu veleităţi literare sau ştiinţifice, măcinaţi de orgolii şi ambiţii. Concurenţa iscată în rândul oamenilor de cultură 120 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural 121 va fi rezolvată în repetate rânduri prin modalităţi neloiale. Sunt destui aceia care abuzează de funcţiile şi demnităţile deţinute pentru a-şi impune punctul de vedere Remarca pe care Katherine Verdery o face, că abia după 1971 a fost restabilit un index de autori şi cărţi sub interdicţie 4 6 , nu are nici un punct de sprijin în realitate, este o afirmaţie izvorâtă dintr-o percepţie a spectacolului şi mai puţin a canalelor subterane care traversează scena. Chiar dacă nu apar index-uri noi, cele vechi, cum am spus-o deja, funcţionează; de asemenea, datorită repetatelor trieri, existenţa unor acţiuni ample nu se mai susţine. Interceptarea unor afirmaţii venite din partea conducerii comuniste, care vorbesc de faptul că bibliotecile s-au integrat organic în procesul educaţional „desfăşurat în lumina Programului ideologic al partidului nostru" 4 7 , nu mai lasă nici o urmă de îndoială Evenimente le poli t ice interne (Valea Jiului , cazul Goma , „dezertarea" lui Pacepa). mişcările din Polonia anilor '80, suprapuse eşecului economic, vor fi cauze importante ce ilustrează noile transformări în organizarea fondurilor din biblioteci. Ceea ce se impune din analiza instrucţiunilor 4 8 elaborate de către C.C.E.S., în comparaţie cu cele anterioare, este lărgirea domeniului de definire a fondului cu circulaţie speciala Ierarhizarea palierelor ce se regăsesc în acest fond oglindeşte o transformare tranşantă. In primul rând sunt „tipăriturile şi alte materiale grafice şi audio vizuale", care contravin „principiilor politicii interne şi externe" a le P .C.R. şi R.S.R. Ne s i tuăm, prin aceas tă a f i rmaţ ie , pe coordonatele partidului stat, nuanţă mult mai agresivă decât în 1968, când termeni ca ţară. popor corespundeau unei resurecţii naţionale, promovată de partid Dintr-o altă perspectivă, trebuiau îndepărtate publicaţiile cu „atacuri împotriva orânduirii socialiste"; integrarea într-un spaţiu al socialismului cu preponderenţă revine, în urma colapsului economic şi a reorientării economiei ţării spre C.A.E.R. şi lumea a treia. O măsură prin care se avea în vedere loinij Coslea pro te ja rea bazei sale p ropagand i s t i c e , u r m ă r e a e l i m i n a r e a materialelor ce „denaturează adevărul istorico ştiinţific, cuprind informaţii false, tendenţioase"; monopolul istoriei este important, ea fiind cheia s is temului s imbol ic , pe baza căru ia par t idul coagulează societatea românească. De asemenea, publicaţiilor obscene le sunt alăturate acelea care „îndeamnă la nerespectarea legilor statului". Trâmbiţarea „legalităţii" deschide perspectiva unui paravan plasat între acţiunile unora întreţinute în argumentarea acesteia şi eliminarea sau marginali zarea altora de către „satrapii" sau „de toţi Reznicek" 4 9 ce populează cultura română. Chiar dacă, la nivelul documentelor de care dispunem, nu se poate descoperi un ecou atât de intens ca în cazul altor norme, suntem în măsură a surprinde câteva reacţi i . 5 0 Ca şi în alte rânduri, au fost numite persoane „competente" din bibliotecă pentru a revedea şi selecţiona Fondul General, bondul cu circulaţie restrânsă s-a „îmbogăţit", „pe parcurs", cu publicaţii retrase în baza listelor şi cataloagelor primite de la Biblioteca Centrală de Stat Bucureşti. Aceste selecţii permanente s-au desfăşurat şi la bibliotecile de facultăţi, toate tipăriturile fiind depozitate la Biblioteca Centrală, cu excepţia bibliotecii Facultăţii de Istorie Modernă. Pentru a înţelege la adevărata sa d imensiune această „breşă", poate nu este fără importanţă să amintim că biblioteca Facultăţii de Istorie Modernă funcţionează împreună cu cea a Institutului de Istorie, a cărui director era acad. Şt. Pascu, un apropiat al familiei prezidenţiale. Securitatea fondului, prima dată când o atare problematică reţine atenţia în mod deosebit, explicit afirmată, este asigurată şi prin faptul că, în depozitul destinat lui, nu avea acces decât responsabilul său. Simptomatică este şi prezentarea publicaţiilor incluse în Fondul „S" . Distingem aici tipăriturile referitoare la situaţia economică, politică şi socială din ţară, precum şi diverse situaţii statistice şi hăr ţ i ( i s t o r i c e , e c o n o m i c e , po l i t i c e ) p r iv ind B a s a r a b i a şi 122 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cnltural 123 Transilvania. Regăsim în acest enunţ, pe lângă tabu-unle regimului (Basarabia şi Transilvania), şi o literatură, care, prin apetenţa ei pentru social, societate, economie, nu cadra cu conceptele şi per- spectiva desprinsă din documentele partidului Imaginaail politic şi economic descoperit în presa vremii şi în documentele partidului marchează un marasm social izbitor Ieşirea din imaginar este refuzată şi pe această cale, a secretizării Se mai găsesc în Fondul „ S " publicaţiile diferitelor partide naţionaliste. încercându-se deposedarea realizăm similitudinilor cu anumite aspecte prezente în orientarea P.C.R. Au fost ataşate secretizării scrierile unor autori români, „care şi-au trădat ţara", rămânând în străinătate fără forme legale. Deşi nu putem întâlni acest enunţ într-un act normativ, în schimb o organizare a listelor cu publicaţiile fondului lasă să se întrevadă un astfel de criteriu Descoperirea lui ca domeniu distinct într-un act ce-şi propune să realizeze o privire sintetică asupra Fondului „S" evidenţiază o prezenţă coercitivă, situată deasupra normelor. Identificarea acestui spaţiu conturat între norme şi reali tate surpr inde validarea unor soluţii cerute de si tuaţ i i le neprevăzute. O astfel de situaţie se iveşte ia mijlocul anului ! 982, în cazul „meditaţiei transcedentale", prilej de a regla conturi personale, de a instaura teama şi nesiguranţa. Bănuiala participăm p lanează şi asupra lui Marin Sorescu, deveni t d in t r -o dată indezirabil, piesa lui din repertoriul Naţionalului fiind opr i t ă / 1 Nu se va supralicita în situaţia autorului volumului Singur printre poeţi, el neajungând la index. Lista întocmită la sfârşitul lunii mai se cantonează asupra cărţilor cu referire la practica yoga, celor nouă volume înscrise urmând a li se adăuga, în conformitate cu stipularea adresei, „alte lucrări cu conţinut similar, româneşti sau străine, indiferent de apariţie".2 Ilustrativă pentai a cuprinde ecoul este replica pe care puterea politică o consacră în dezbaterile forumului culturii din 1982, când este criticată atitudinea necombativă „faţă de concepţiile mistice şi practicile obscu ran t i s t e ' / 3 Reţinem, de lomtţ Costea asemenea, noile accente pe factorul popor, „adevăratul făuritor al cul tur i i" . 5 4 C.C.E.S.-ului îi va reveni rolul de a elabora anual, „împreună cu organizaţiile de masă şi obşteşti, cu ceilalţi factori educaţionali, programul unitar al activităţii politico educative şi cultural a r t i s t i c e " " In acest sens, consiliul va îndruma activitatea din toate bibl ioteci le , conturându-ş i ca obiect ive „creş terea contribuţiei lor la perfecţionarea profesională, formarea politică şi lărgirea orizontului de cunoaştere cultural ştiinţifică al oamenilor munci i" . 5 6 Pe fondul trăsăturilor menţionate, se explică adresele provenite de la secţiunile judeţene ale acestui organism către B.C.U. Toamna lui 1983 este timpul desfăşurării unui inventar al Fondu lu i „ S " . A m i n t i r e a lui o d e s c o p e r i m în t r -o ce re re a gestionarilor, adresată direcţiunii, prin care solicită prelungirea termenului verificării până în vara anului 1984, invocând ca motive frigul din depozite pe timpul iernii şi, în al doilea rând, executarea unor reparaţii la ferestrele depozitului nou, locul de conservare al acestor cărţi. însemnarea direcţiunii confirmă acordul la solicitarea angajaţilor. Listele anexe, întocmite în august 5 7 septembrie 5 8 1983, identice asupra numelor (36 de nume) pe care le consemnează, sunt însoţite de două adrese provenite din locuri diferite. Prima, aşa cum arată antetul , este primită pe filiera C.C.E.S. al judeţulu i Cluj , şi dezvăluie, în comparaţie cu cealaltă, provenită de la Ministerul Educaţiei şi învăţământului probabil, mobilul care a stat la baza selecţiei, regăsit în remarca „plecaţi din ţară". Interesantă de menţionat în economia selecţiilor destinate Fondului „ S " este nota de la sfârşitul listei autorilor, notă ce atrage atenţia că „nu fac obiectul" retragerii din circulaţie, antologiile şi culegerile în care figurează autorii respectivi, traducerile pe care ei le-au realizat şi volumele altor autori, ale căror prefeţe, postfeţe şi cuvinte înainte au fost scrise de către cei incluşi pe listă. Dincolo de ceea ce le 124 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural deosebesc, limbajul, exprimările similare sugerează întocmirea lor pe baza unui text unic, elaborat de către C C . E . S Adrese similare putem menţiona şi pentru perioada următoare (februarie 1 9 8 3 5 9 , august 1986 6", mai 1988 6 1 ) . Ultimele documente relevante provin din 1988. Are loc în acest an o acţiune amplă de revenficare a publicaţiilor cu „caracter" de Fond „S", publicaţii incluse acestuia pe baza adreselor din anii '70 - '80. Perioada în care urmau să se întreprindă controalele era t impul ver i i , vacan ţa un ivers i t a ră , t e rmenul l imi tă fiind 1 septembrie. Referirea pe care adresa o face la cele anterioare ar putea provoca o oarecare derută Confruntarea cu adresele deja menţionate arată o neconcordanţă, ce ar putea izvorî din faptul că, în majoritate, listele prezentate poartă antetul Ministerul Educaţiei şi învăţământului iar cea din 1988 vine pe filiera Consiliului Culturii , de unde şi alte numere de înregistrare. Aceasta este desigur o ipoteză, listele pe care le deţinem s-ar putea la fel de bine să nu fie singurele. îndeplinirea îndeaproape a cerinţelor prevăzute poate fi urmărită în însemnările făcute cu creionul de către personalul bibliotecii, însemnări descoperite începând cu lista din 1976. Datarea lor ni le prezintă ca desfaşurându-se în lunile martie aprilie. în vederea selecţionărilor ce se preconizau a fost instituită o comisie printr-o notă a direcţiunii, comisie ce cuprindea şapte persoane, cadre didactice şi cercetători, dominată de „specialişti" de la Catedra de socialism ştiinţific (cinci, faţă de numai doi istorici). Organizarea unui repertoar al scriitorilor, a căror operă era d e s t i n a t ă Fondu lu i „ S " , în scopu l uşură r i i c o n t r o l u l u i şi supravegherii exemplare, este o întreprindere, după estimarea noastră, mai mult orientativă decât exhaustivă. Cuprinzând 122 de autori, cu întreaga operă basculată în zona interdicţiei, este departe de a cuantifica în totalitate reperele fondului cu circulaţie restrânsă. Doar prin simpla comparare cu anexele adreselor se poate observa 125 lonitf Coslea existenţa unui număr de autori mult mai mare, ale căror cărţi au purtat semnul oprobiului. Pe de altă parte, ilustrarea fondului de către repertoar nu include decât selectiv listele anexe. Vladimír Tismăneanu, aflat pe lista din mai 1988, nu intră în spectrul interesului său. Cu toate acestea, sondarea proceselor verbale şi a borderourilor ce însoţesc cărţile spre Fondul „ S " menţionează şi lucrările sale. Toate transformările se regăsesc sub amprenta motivaţiilor din discursul politic, în special în orizontul politicii culturale, articulată în sensul unui „front", „detaşament", care să contribuie la unitatea ţării în jurul partidului şi a „geniului din Carpaţi". Cazul Congresului al III lea al C.C.E.S. este relevant, oamenii de cultură propuşi pe lista de participanţi fiind înlocuiţi cu oameni ai muncii de la „oraşe şi s a t e " , „ero i i noi ai pa t r ie i , eroii u r i a şe lo r t r ans fo rmăr i revoluţionare". Persoana umană este asaltată din perspectiva sensibilităţilor şi afinităţilor sale sociale, regimul dorind o blocare a sa şi o încadrare în limitele unei sociabilităţi, conturată de repere ideologice. Vor fi stimulate promovarea de către C.C.E.S. a unor „obiceiuri noi", prefigurate în „anii socialismului" (sărbătoarea majoratului, intrarea în producţie, acte cermoniale legate de fapte deosebite de muncă ş .a . ) 6 2 . Climatul susceptibilităţii exultă, Ceauşescu având de înfruntat nu doar Occidentul, de care se delimitează agresiv, ci şi Uniunea Sovietică, a reformatorului Gorbaciov . Dincolo de reiterarea unor motive clasice în regimul Ceauşescu, ce mărturisesc dezacordul cu „fratele de la Răsărit", precum refuzul modelelor „unice obligatorii, şabloane" în „edificarea socialismului", se constată un accent formidabil asupra secretului. In decembrie 1985 a fost elaborată o nouă lege a secretului de stat, a cărui text va fi dezbătut public la toate locurile de muncă, ataşamentul angajaţilor la prevederile sale fiind ilustrat prin liste de semnături. Cunoaştem în aceste prefigurări o adevărată procesiune, un ritual 126 Fondurile secrete de bibliotecă si contextul lorpolitico-cultural 4. Observaţii a. Urmărirea evoluţiei Fondului „S" în ambianţa culturală a regimului Ceauşescu permite şi, în acelaşi timp, impune sublinierea unor repere instituţionale implicate în dinamica sa. La cel mai înalt nivel se găseşte activitatea Comitetului Socialist de Cultură şi Artă, înlocuit în 1971 cu C C . E . S Dincolo de modificarea pe care o promite prin schimbarea titulaturii din corniţei în consiliu, cu un spectru popular mai larg, şi, poate tocmai de aceea, congresele sale se vor desfăşura sub auspiciile Frontului Democraţiei şi Unităţii Socialiste, simptomatic pentru corporatismul probat de regim. La un nivel intermediar, între acestea şi biblioteci se găseşte Ministerul Educaţiei şi învăţământului, în cadnil căruia funcţionează un serviciu special cu problemele bibliotecilor. în general, toate deciziile urmează acest traseu. La nivelul zero al ierarhiei, se disting bibliotecile cu propriul mod de organizare. Paralel cu surprinderea ierarhiei instituţionale pe verticală, constatăm o valorizare în plan orizontal. Există o bibliotecă cu rol de coordonare, căreia 1 se subordonează o serie de alte instituţii de acelaşi profil. Documentele prezentate arată rolul major pe care îl joacă Biblioteca Centrală Universitară din Cluj, căreia îi sunt ataşate Biblioteca Institutului Politehnic, a I M F -ului, a Institutului Agronomic, a Institutului de Arte Plastice, a Conservatorului, 127 al secre tu lu i impus de regim O d i m e n s i u n e a „conş t i in ţe i revoluţionare", a „omului nou" se regăseşte în inocularea condiţiei apărării secretului; cercetările viitoare ale acestei problematici vor fi obligate să insiste, în sensul abia schiţat aici, pentru o recuperare în profunzime a tipului uman propus de comunism ca ideal lomiţ Costea biblioteci din Cluj şi cele care deserveau universităţile şi institutele pedagogice ori tehnice din Baia-Mare, Oradea, Timişoara, TârguMureş. La B.C.U. Cluj-Napoca, gestiunea şi „paza" Fondului „ S " a revenit Colectivului 5. Reconstituirea lui ca număr de persoane apare mai dificilă, el nefiind constant de-a lungul acestor ani. în lipsa unor documente concludente, ne mărginim doar la câteva presupoziţii. Sigur e faptul că şi acest colectiv este alcătuit dintrun gestionar, lucru surprins în procesele-verbale şi în borderourile care însoţesc publicaţiile. O discuţie pe tema aceasta lasă să se vadă un document prezentat deja, din 1982, unde, alături de responsabilul fondului, sunt menţionaţi încă doi depozitari, „anume desemnaţi". Exprimarea aceasta, subliniată cu creionul în act, trimite la nota scrisă de mână în josul paginii, în care se spune că „Tov. Nagy nu este de acord". Importantă nu este identificarea acestui „Tov. Nagy", o persoană cu putere de decizie dacă se putea opune, ci s tabi l i rea celor care compun Colectivul 5. Cu s iguranţă , în concordanţă cu documentaţia de care am dispus, se poate afirma că, în 1983, sunt doi gestionari responsabil i . 6 3 într-un alt act, din 1989, numărul celor cu „dreptul să intre" în depozitul Fondului „S" este de 4, cu specificaţia „numai în prezenţa gestionarului". 6 4 Mai mult decât problematica stabilirii cantitative a unor asemenea colective, cunoaştem, în afara oricăror îndoieli, activitatea lor. Interogarea documentelor ar trebui să facă accesibilă sugerarea criteriilor care au stat la baza selectării personalului. Şi în această problemă, informaţiile noastre sunt minime. Prin confruntarea persoanelor cuprinse în lista de protocol cu cele descoperite cu atribuţii în Colectivul 5, se poate stabili o anumită orientare, predispoziţie spre alegerea unor „persoane de încredere". A vorbi de recompense şi avantaje ce decurg din funcţionarea în cadrul acestui colectiv, în stadiul actual al cercetărilor întreprinse, pare 128 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural dacă nu hazardat, cel puţin lipsit de consistenţă. Că nu au existat astfel de avantaje, este la fel de incredibil /). 0 preocupare a actualei investigaţii o constituie observarea căilor şi mjloacelor de îmbogăţire a fondului. Nu se doreşte o prezentare a direcţiilor cuprinse în actele normative, ci regăsirea lor prin sondarea proceselor verbale de dare primire în gestiune şi a borderourilor care însoţesc publicaţiile spre Fondul „S", Nu dorim în rândurile de faţă a relua o problemă sesizată în paginile anterioare ale studiului întreprins; de aceea propunem, înainte de toate, ilustrarea unui mecanism deja descris, precizarea încărcăturii tematice a „loturilor" incluse interdicţiei O scurgere masivă din fondurile generale ale bibliotecii către Colectivul 5 remarcăm în t r e anii 19 6 7 19 6 9 6 5 , t imp de p regă t i r e şi e l a b o r a r e a Instrucţiunilor 1003 Punctul culminant al acţiunilor se situează în 1969. Ca predominanţă a lucrărilor vizate se distinge mai cu seamă o tematică circumscrisă referirilor maghiare în legătură cu Transilvania, subiecte ce tratează istoria Basarabiei şi literatura ce dezbate regimul cariist din România interbelică. Un orizont închis rămâne pe mai departe o temă ca istoria bisericii şi, în primul rând, cea a bisericii greco catolice. Pentru perioada următoare, în consonanţă cu prevederile noii legi despre secretul de stat din 1971, explicativă apare acţiunea de grupare a unor hărţi sub un regim interdicţional. Astfel, într-un proces-verbal datat februarie 1972' , r '. sunt menţionate 80 de hărţi, ce figurau România din punct de vedere fizic, administrativ şi economic . Alte hărţi i lustrează resursele subsolului , bazinul h idrologic sau se referă în detaliu la diferite oraşe ale ţării (Bucureşti, Constanţa, litoralul Mării Negre). O problematică asemănătoare se regăseşte şi în proceseleverbale dintre anii 1984-1988. 6 7 Găsim ilustrată, în acest tip de documente, doar o modalitate de avansare către Fondul „S". Ea 129 Ionuf Coslea rezultă în urma selectărilor din fondurile deja consti tuite ale bibliotecii. Sondarea borderourilor este în măsură de a nuanţa problematica enunţată. Atragem atenţia, în acest punct al excursului, asupra unui fapt ce provine din organizarea achiziţiei de cărţi şi periodice din plan extern, şi anume că aceste achiziţii erau făcute prin intermediul B.C.U. Bucureşti, singura instituţie autorizată pentru o astfel de relaţie. Tot la Bucureşti se alegeau, dintre tipăriturile achiziţionate, acelea destinate păstrării sub interdicţie şi care urmau a fi trimise prin poştă la B.C.U. Cluj (Iaşi), cu specificaţia necesară. Pe acest traseu ajung, de-a lungul întregii perioade, cele mai multe tipărituri spre fondul special. O altă direcţie, tot ca urmare a achiziţiilor, rezultă din sondarea pieţii cărţii prin anticariate. Identificarea acestei orientări poate însemna şi afirmarea unei intenţii de a recupera din orizontul publ ic acele exemplare damnate . Spre i lustrare, men ţ ionăm cumpărarea, în 1973 6 8 de exemplu, a unei lucrări a lui Nicolae Iorga despre Mussolini ori un volum de cuvântări ale Regelui Ferdinánd I, recuperat pe aceeaşi cale în 1 9 7 4 . 6 9 Astfel de relaţii sunt întreţinute de B.C.U. Cluj cu anticariatele din Bucureşti şi Cluj până în 1989. O altă soluţie în vederea îmbogăţirii fondurilor de publicaţii statuate în regulamentele bibliotecilor este schimbul internaţional, întâlnim în fondul special o grupă a tipăriturilor provenite pe acest canal. Spectrul tematic apare variat. De la lucrările de beletristică, B. Pasternak, cu al său Doctor Zhivago, intrat în 1975 7 0 , eseurile lui D. Uscătescu din volumul Melc sideral(1976)71, cărţi ce aduc în discuţie problematica economiei socialiste (primite de la Facultatea de Comerţ Exterior din Zagreb în 1978 7 2 ) sau chiar scrieri ale unor istorici din Ungaria, cu toate că atenţia lor se cantonează spre evul mediu (cartea lui E. Füged i 7 3 despre cetăţile şi societatea din regatul medieval maghiar, precum şi o altă lucrare 130 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-culhiral 131 circumscrisă interogaţiilor despre cetatea feudală, a lui Gymesi G. 7 4 ) . Se poate surprinde, de asemenea, o creştere a volumului publicaţi i lor procurate prin schimb internaţional şi dest inate fondului special, odată cu anii '85 - "86. Regruparea colecţi i lor de publicaţii pe fundalul afirmării valorizări i ierarhice a inst i tuţ i i lor din spaţiul secre tului , se evidenţiază în transferările de tipărituri de la alte biblioteci către Bibl io teca Centrală U n i v e r s i t a r ă 7 \ O astfel de c i rculaţ ie se identifică, având ca repere pe de o parte filialele, iar, de cealaltă parte, depozitele centrale Un alt transfer descoperim în borderoul din 1982 cu publicaţii provenind de la Biblioteca Academiei , Filiala Cluj, însumând 123 de volume, având destinaţia fondului special, conservat la Biblioteca Centrală Universitară. Inspectoratul Şcolar al jud. Sălaj va întreprinde o acţiune similară în 1987, trimiţând la Cluj 141 volume 7 ( 1 Intre aceste repere semnificative, exemplele ar putea continua. Individualizarea surselor din care se constituie fondul cărţilor prohibite cere sondarea actelor rezultate în urma clasificărilor operate în rândul publicaţiilor donate Demersul ar localiza, spre exemplu, în cazul donaţiilor Ambasadei americane (1971, 1972, 1979) 7 7 , orientarea către interdicţie a cărţilor concentrate unei discuţii asupra societăţii Tot din S.U.A., donaţii către B C U Cluj au fost înaintate de universităţi şi colegii 7 8 (descoperim în 1978 două donaţii). Un număr de 41 de volume, în primul caz, şi 2 1 , în celălal t , nu vor fi des t ina te tuturor ca tegor i i lor de c i t i tor i . Surprindem între ele lucrări deschise spre investigarea spaţiului p o l i t i c o c c i d e n t a l sau s o c i a l i s t , m a r c a r e a p a r a d i g m e l o r comunismului, a relaţiilor internaţionale, istoria bisericii şi a vieţii religioase sau incursiuni în istoria ideologiilor. La fel, lucrările care suportă o definire a ideologiei sunt îndreptate către un acces limitat Tot din mediul universitar (Geneva) provin unele cărţi lomiţ Coslea despre A.C. Popovici, în 1978. 7 9 Pe lângă donaţiile amintite, din partea altor ambasade se regăsesc gesturi de aceeaşi natură. In 1976 8 0 , din donaţia Ambasadei Franţei, 40 de exemplare sunt atribuite fondului cu circulaţie restrânsă, în t imp ce instituţia similară a Israelului dăruieşte Encyclopedia judaica, cuprinzând 19 vo lume 8 1 . Interesantă de remarcat pentru studiul de faţă este însemnarea ce însoţeşte actul de donaţie al Ambasadei canadiene din 1980. 8 2 Se precizează că titlurile incluse în borderou au fost „văzute de Direcţia Presei şi trecute la Fond S". Acest fapt poate fi considerat ca un proces prin care au trecut şi celelalte donaţii, comisia şi criteriile de selecţie a cărţilor funcţionând la Bucureşti, sau întrunind acordul organismului amintit. Dintr-o donaţie a Ambasadei Ungariei (1981) sunt oprite lucrările despre literatura maghiară sau, spre exemplu, un lexicon de pedagogie. 8 3 La alt nivel se p lasează donaţ i i le par t iculare , fonduri in t ra te suces iv în bibliotecă, ale căror tipărituri, prin selecţie, vor fi destinate Fondului „S": D. D. Roşea (1980), Gaal Gabor (1982), Oliviu Stoica (1982), E. Speran ţ ia (1986) 8 4 etc. c. Integrându-se în acest context, implicând un profil tematic sesizat în trăsăturile sale de forţă, este important a descoperi în ce măsură fondul se deschide lecturii. Cu alte cuvinte, cât de ermetic, cât de secret este acest fond şi cine sunt cei interesaţi în studierea publicaţiilor cuprinse în el ? Identificarea cititorilor este posibilă prin sondarea registrelor ce cuprind evidenţa şi frecvenţa servirii din fondul în discuţie, precum şi pe baza dosarelor care grupează aprobările necesare accesului la aceste publicaţii. Apropierea de interdicţie se poate face numai în cazul intersecţiei subiectului studiat cu tipăriturile din Fondul „S", cercetarea fiind controlată sau supravegheată, remarcându-se necesitatea prezentării unei recomandări. 132 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico-cultural 133 Pentru cetăţenii străini, consultarea colecţiilor bibliotecii de orice natură se aproba numai după ce, în prealabil, se obţinea acordul Ministerului Educaţiei şi învăţământului Fondurile speciale, în cele mai multe cazuri, sunt impenetrabile acestora Menţionăm, spre exemplificare, un caz petrecut în a doua jumătate a anului 1982, ales pe considerentul că poate fi reconstituit în întregime. 8 5 Prima piesă a „dosarului" este scrisoarea prof. dr. Ratz de la Pădagogische Hochschule din Heidelberg, în care solicită îngăduinţa consultării în luna octombne, când avea programată o vizită în România, a unor „hărţi istorice şi publicaţii recente", necesare pentru întocmirea lucrării privind dezvoltarea aşezărilor urbane şi rurale de pe teritoriul României, în corelaţie cu evoluţia economică a ţării. Direcţiunea bibliotecii nu are competenţa rezolvării pe cont propriu a cererii şi va înainta o adresă ministerului, însoţită de scrisoarea profesorului german. Hotărârea a fost trimisă bibliotecii la începutul lunii noiembrie , însemnând refuzul solicitării profesorului din Heidelberg. Epilogul îl constituie scnsoarea direcţiunii adresată d-lui dr. Ratz, în care i se precizează că acţiunile de acest fel se pot desfăşura doar în cadrul programului de colaborare culturală româno vest-german. Aparenţa diplomatică a răspunsului nu reuşeşte să ascundă adevăratul sens al negaţiei. Hărţile vizate încă din anii '70 au fost incluse în fondul special. Mai mult, România pornise o campanie de urbanizare şi, astfel, cererea germanului era întâmpinată cu susceptibilitate, bariera este de netrecut. Ca un act de politeţe sau, dimpotrivă, unul care accentuează refuzul poate fi interpretat şi faptul că scrisoarea de răspuns a direcţiunii este redactată în limba germană, cu toate că profesorul german probase ştiinţa limbii române, cererea iniţială fund scrisă în această limbă. In cazul în care cercetătorul străin obţinea aprobarea ministerului sau a CC.E .S . -u lu i , cum s-a întâmplat cu Gustav Gündisch, originar din România, stabilit însă în Germania (ale cărui lucrări se găseau din acest motiv în fondul special), interesat de răspândirea Ionul Costea scrierilor lui Luther în Transilvania veacului al XVI lea, biblioteca era atenţionată asupra obiectivului cercetării, a duratei şi datei vizitei, nota telefonică încheindu-se cu o frază explicită în parte („Să informaţi organele de partid şi de stat asupra vizitei") şi criptică în alta, formulă regăsită în toate actele de această natură („Să asiguraţi, respectând instrucţiunile ştiute realizarea vizitei anunţate" 8 6 subl. în text). De această dată, nota telefonică cuprinde o precizare semnificativă, stabilind domeniul de accesibilitate pentru cercetătorul G. Giindisch, care putea „consulta documentele din arhivele publice ale bibliotecii centrale universitare şi nu fondurile secrete şi speciale" (subl. în text). într-o altă situaţie, mesajul de mai sus se găseşte sub o altfel de exprimare: „materialele să fie sortate cu grijă" 8 7. Repetându-se sub diferite formule, aproape în toate cazurile putem evalua că fondurile specia/e rămân, pentru cercetătorii străini, în cea mai mare parte, dacă nu în totalitate, un orizont închis. Pentru ilustrarea cantitativă a lecturii, pornind de la registrul de evidenţă a cititorilor, am întocmit următorul tabel: Aii Universitari Cercetători Studenţi [Bibliotecari Profesori Ziarişti Doctoranzi Arhiva şti Activişti P.C.R Alte calceorii TOTAL 1966 24 5 34 j S 1 4 7 1 m ;7 2? 16 ! s 4 4 1 8 101 1975 4? 2t 14 j 12 2 4 i 2 7 113 1980 29 20 6 7 8 1 1 1 81 198! 220 4 4 8 4 8 74 1985 22 22 6 1 5 2 7 79 1989 16 14 4 8 4 4 7 54 134 Fondurile secrete de bibliotecă si contextul lor politico-cultural Se poate observa predominanţa pe ansamblul perioadei a lectorilor cu o carieră universitară. In anii '60 , accesul lor la fond era condiţionat de prezenţa numelui pe o listă elaborată de Rectorat, listă ce cuprindea toate cadrele didactice, începând de la gradul de asistent Avându-se în vedere caracterul universitar al bibliotecii asupra căreia ne îndreptăm atenţia, s-ar putea crea un curent de opinie, ce ar minimaliza observaţia de mai sus. Amintind importanţa ca valoare şi cantitate a colecţiilor B.C.U., o importanţă probată de-a lungul anilor şi relevată de către cercetători în mod direct sau implicit, prin contribuţiile lor, considerăm că o astfel de rezervă ar fi arbitrară. Ca frecvenţă a lecturii, întâlnim, în 1966, la 73 de cititori corespunzând 122 de titluri, ceea ce înseamnă un coeficient de 1,6 titluri/cititor. în 1972, un alt eşantion ales, la 101 cititori, s u n t s e r v i t e 4 3 9 v o l u m e , r e z u l t â n d o f r e c v e n ţ ă d e 4 ,3 titluri/persoană. Este aleatorie această creştere sau se regăsesc în ea sensurile unei politici culturale cu reverberaţiile „deschiderii" din anii „comunismului liberal" 9 Prin compararea cu evoluţia indicelui din anii următori, avându-se în vedere şi mutaţiile majore din peisajul cultural românesc, este exclusă o relaţie între aceşti termeni Nu prezintă relevanţă o ecuaţie ce se raportează la cant i ta tea vo lumelor consul ta te , impor tanţă are din aceas tă perspectivă reconstituirea dimensiunilor grupului de lectură cu acces la fondul special. Ca argument, se poate invoca faptul că, în 1989, când sunt descoperiţi doar 54 de cititori, ei lecturează nu mai p u ţ i n d e c â t 4 9 9 de v o l u m e , r e z u l t â n d un i n d i c e de 9,2 volume/cititor. Cunoaşterea în sine a informaţiilor din acest fond este mai amplă, dar impactul social devine din ce în ce mai restrâns Or, tocmai acest ultim aspect prezintă relevanţă într-o sondare a conotaţnlor spaţiului interzis. Reducerea treptată a numărului de persoane ce obţin îngăduinţa de a consulta publicaţii interzise este simptomatică pentni ambianţa culturală De asemenea, compara rea cant i ta t ivă a c i t i tor i lor din punct de vede re al Ionuf Costea specializărilor dinspre care vin poate fi corelată cu profilul tematic al Fondului „S" . Chiar dacă nu ilustrăm numeric specialităţile lectorilor, se poate susţine o întâietate a istoricilor şi filologilor. Cititorii cu alte afinităţi (filosofi, sociologi, medici, muzicieni etc.) sunt ocazionali sau conjuncturali. Peste toată această diversitate se regăseşte „vigilenta" observare şi supraveghere a persoanelor implicate din partea bibliotecii în conservarea fondului. între coerciţnle normative şi aplicarea lor, se întâlnesc fisuri. Stabilirea lor cu certitudine pare, într-o analiză critică, puţin probabilă. Prezentarea unor mărturii ilustrative în acest sens are o importanţă revelatoare. Profesorul MirceaZaciu, la începutul lunii decembrie 1983, face o însemnare direct legată de o astfel de întâmplare: „ ... reluat azi la Biblioteca mare, lectura lui Cioran cel de demult. E la <secret> şi cărţile mi le aduc cu oarecare dificultate [...]. Luat acasă, cu multe precauţii, şi numai printr-o complicitate a unei bibliotecare îndatoritoare. Schimbarea la faţă " 8 8 .Des igur , sesizarea unor astfel de „complicităţi" ar putea deschide o reevaluare a tuturor actelor ce vorbesc despre transformări în cadrul Fondului „S" . Această problemă este de fapt una cu care se confruntă întreaga istoriografie ce sondează realităţile comuniste din România, în cazul de faţă, s-a urmărit atenuarea dilemei printr-o prezentare comparativă între actele normative şi ecoul aplicării lor în bibliotecă. Situaţiile acestea excepţionale, în cele din urmă identificate şi decupate dintr-un ansamblu coerent de date, nu modifică profilul întregului ci, în cel mai bun caz, luminează anumite nuanţe printro developare a negativului. d. Perceperea acestui fond şi, mai ales, a naturii sale este relevantă la nivelul semantic. Denumirile colportate desemnează un or izont inci tant pentru cercetă tor . O ana l iză în t repr insă evidenţiază uzitarea unei tenninologii inconsecvente. Nu interesează atât termenul oficial propus fondului ci, în special, o semantică a receptorului , pe care documente le de la nivelul bibliotecii o 136 Fondurile secrete de bibliotecă şi c onlextul lor politieo-cultural Sondarea evoluţiei şi a dinamicii fondurilor „S" a revendicat o plonjare în ambianţa deceniilor epocii de aur, în dimensiunile căreia istoriografia are încă de recuperat. Demersul propus nu consti tuie, la nivelul actual al cercetărilor, decât o încercare modestă şi incompletă, desigur, ale cărui nuanţe vor fi întregite în anii următori. N O T E 1 Pentm o imagine detaliată cf. Vlad Gcorgcscu. I s to r ie şi pol i t ică : cazul comuniş t i lo r r o m â n i (1944 1977). Buc , 1991; idem, I s to r i a r o m â n i l o r de la or igini p â n ă în zilele n o a s t r e , ed a Il-a, Oakland. California. 1989; I.Petrencu. î n v ă ţ ă m â n t u l istoric în R o m â n i a (1948 -1989 ) . Chişinău, 1991; Dan C Mihăilescu. ...fiecare cu Par i su l lui. III. în „Colidianul""Supliment cultural din 16 nov. 1992. p.6-7; M.Shafir, R o m â n i a : Pol i t ics , E c o n o m y a n d Socie ty . Boulder. Colo : Lvnne Rienner. 1985. 2. Anexa XXI 3. Anexa XXII. 4. Anexa XXIII. 5. Anexa XXVII 137 ilustrează. Se întrebuinţează expresii precum „fond secret", „fond special", „publicaţii I", „cărţi interzise"', „publicaţii ilicite". Toate acestea surprind un anumit mod de rapor tare ps iho logică a individului la spaţiul care îi este refuzat, marcând la nivel sincronic o anume derută, alimentată tocmai de asumarea secretizării. lomiţ Costea 6. Cf. la p 52-54 din acest volum. 7 Plenara Comitetului Central al P.C.R. din 22 29 aprilie 1968. Ed. Politică, Buc . 1968. 8. Apostol Stan, România sub regimul comunist (1944 -1989), în „Revista istorică", V (1994), nr. 9 10. p. 1045. 9. Arh. B.C.U. Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Instrucţiuni 1003 din 1968. 10. Anexa XXIX. 11. Anexa XXVIII. 12. Cultura socialistă în România, Ed. Politică. Buc , 1974. p.36 13. Shafir. p.53 14. Ibidem, p.54 15. A.Pippidi. Miturile trecutului/răspântia prezentului, în „22", anul 111(1992). nr.8( 109). p.6-7. 16. Dan C.Mihăilescu. p.7. 17. M.Ţicudean, Vârstele minciunii. în „Apostrof", 1990. nr. 3-4, p.3. 18. Katherine Verdery, Compromis şi rezistenţă. Cultura română sub Ceauşescu, Humanitás. Buc , 1994. p.88. 19. Shafir, p.59. 20. Dan C.Mihăilescu. IV. p.7. 21. V.Tismăneanu, Ghilotina de scrum. Timişoara, 1992, p.52. 22. Dan C.Mihăiescu, III. p.7. 23.. Shafir. p.60. 24. Congresul educaţiei politice şi al culturii socialiste, Ed. Politică, Buc , 1976. p.434. 25. Congresul educaţiei politice şi al culturii socialiste, Ed. Politică. Buc, 1982, p. 17. 26. Congresul educaţiei politice şi al culturii socialiste, Ed. Politică, Buc , 1987. p.45. 27. N.Manolescu, în „România literară", 1995, nr. 5, p. 1. 28. Analiştii politici şi istoriografia folosesc sintagma stalinism naţional pentru a ilustra politica lui Ceauşescu (Vl.Tismăneanu, Fantoma lui Gheorghiu Dej, B u c . 1995, p.77-79). în alt loc. România este caracterizată ca un amestec între o politică externă independentă şi un 138 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politieo-cultural stalinism naţional (GeoiTrey Svvain and Nigel Swain. Eastern Europe since 1945. London. 1993. p l 60). 29. Shafir. p.144-145. 30 Cultura socialistă, p. 15-17. 31. Jacques Kupnik. The Other Europe. New York. p. 150-158. 32. Arh. B.C.U. Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Procese verbale 1990. act din martie 1992. 33. Anexa XXXV . 34 Congres 1976. p 52 35 lbidem. p 71 72 36. Arh. B.C.U. Cluj-Napoca, Fond Direcţiune. Dos. Adrese pentru vizite, act din 20 martie 1987. 37. lbidem. act din 20 martie 1987 38. Congres 1976. p 75. 39 lbidem. p 427 40 I Simuţ. Incursiuni în literatura actuală. Oradea. 1994, p.336-337 41. Congres 1976. p. 206 207 42. Anexa XXXI. 43. M. Zaciu, M. Papahagi. A. Sasu. Dicţionarul scriitorilor români. Buc . 1995. p.659-661. 44. lbidem. p. 660. 45. DSR .p Vi l -LVII 46. Katherine Verdery. p. 94 47 Congres 1976. p. 295 48 Anexa XXXII. 49. DSR. p LVII. 50. Anexa XXXV. 51. M.Zaciu. Jurnal. I. Ed. Dacia. Clui-Napoca. 1993. p.376. 52. Anexa XXXIV 53. Congres 1982. p 183 54 lbidem. p i l 55 lbidem. p 212 56. lbidem. p. 169. 139 lonuţ Costea 57. Arh. B.C.U. Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1983, act din 13 august 1983. 58. Ibidem, act din 3 sept. 1983. 59. Anexa XXXIX. 60. Anexa XL. 61. Anexa XLII. 62. Congres 1987, p. 200. 63. Arhiva Bibliotecii Centrale Universitare Cluj-Napoca, Dosar Proceseverbale Fond ..S" 1984-1989, nr. 564/1983. 64. Ibidem, anexa la nota direcţiunii nr. 544 din 26 apr. 1989. 65. Ibidem, Dosar de însoţire a cărţilor şi revistelor intrate la fondul de circulaţie restrânsă 1967-1980, f. 1-33. 66. Ibidem. Dosar Procese-verbale de preluare la Colectivul 5, nr. 405/1972 şi nr. 406/1972. 67. Ibidem. Dosar Procese-verbale 1984-1989, nr. 1205/1984, nr. 1739/1984, nr. 1036/1985, nr. 1078/1988, nr. 682/1988. 68. Ibidem, Dosar Borderouri 1967-1980, nr. 1642/1973. 69. Ibidem, nr. 1151/1974. 70. Ibidem. nr. 391/1975. 71. Ibidem, nr. 571/1976. 72. Ibidem, nr. 172/1978. 73. Ibidem, nr. 1247/1977. 74. Ibidem. 75. Ibidem, Dosar Borderouri 1981-1989, nr. 1063/adin27nov. 1982. 76. Ibidem, Ordin de transfer nr. 8210/1987. 77. Ibidem, Dosar Borderouri 1967-1980, nr. 1400/1971, nr. 121/1973, nr. 894/1979. 78. Ibidem, nr. 43/1978 şi nr. 55/1978. 79. Ibidem, nr. 688/1978. 80. Ibidem, nr. 1120/ 1976. 81. Ibidem, nr. 34/1979. 82. Ibidem, act din 9 febr. 1980. 83. Ibidem, Dosar Borderouri 1981-1989, nr. 318/1981. 140 Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politic o-cultur al 84. Ibidem,nr 1354/1980,nr. 58/2 din9 ian. 1982.nr. 350/1982, nr. 233/1986. 85. Ibidem, Dosar adrese pentru vizite, nr. 1497/1982, nr. 50160 şi 51086 86. Ibidem, nr. 2401/4 mai 1984 şi nr. 544 din 14 mai 1984. 87. Ibidem, nr. 823 din 4 august 1988. 88. M. Zaciu. Jurnal. II. Ed Dacia. Cluj-Napoca. p. 313. 141 C A P I T O L U L TV „FONDUL SECRET" DUPĂ DECEMBRIE 1989 Percepute ca un moment de schimbări radicale în societatea românească, evenimentele din decembrie 1989 au reverberat şi în zona b ib l io t ec i i , u n d e r e c u p e r a r e a că r ţ i lo r din pe r ime t ru l concentraţionar al secretului a fost una dintre tentaţiile cele mai pregnante, cu un impact pe măsură, asupra unei mentalităţi frustrate în planul cunoaşterii zonei prohibite şi care plana, la început, emoţional, între curiozitate şi iconoclasm. F e r v o a r e a d inami t ă r i i s ec r e tu lu i e v a l u a t ca unu l d in instrumentele diabolice prin care regimul comunist a parazitat o ins t i tu ţ ie pub l i că ce ar fi t r ebu i t să r e v e n d i c e v i r tua l pr in mansuetudine şi prin refugiul atât de căutat în lectură a determinat acţiunea unui grup de bibliotecari care au asaltat, în ianuarie 1990, sub semnul unui eroism contaminat de momentele din decembrie 1989, depozitele fondului secret, pentru a scoate câteva publicaţii interzise şi a le prezenta într-o expoziţie de carte, ce a avut o audienţă inedită în rândul vizitatorilor. A fost, fără îndoială, o manifestare fără echivoc de a conştientiza necesitatea unei acţiuni sistematice de reintroducere în circuitul lecturii publice a fondului S. Eficienţa şi finalizarea unei astfel de acţiuni trebuie raportată în mod direct la complexitatea şi dimensiunile construcţiei fondului S, la dificultăţile inerente încorporate într-o activitate ce trebuie să se desfăşoare într-un interval de t imp cât mai scurt. Fără existenţa unei iniţiative naţionale, venite dinspre instituţia centrală 142 Fondului „S" după 1989 143 a administraţiei bibliotecilor (Ministerul învăţământului), care, cel puţin în mod formal, urma să exprime o echivalenţă cu întregul cortegiu de strategii şi acţiuni din anii comunismului privind constituirea fondului S, iniţiativele trebuiau elaborate la nivelul fiecărei biblioteci. Plasată în faţa unor imperative de dezvoltare, de adecvare a funcţiunilor la standardele contemporane privind prelucrarea şi regăsirea informaţiei prin carte, biblioteca urma ca în cazul fondului S, să procedeze paralel şi la o retroconversie a informaţiei ocultate în zona interdicţională. în luna ianuarie 1990, în Biblioteca Centrală Universitară a început transferul cărţilor din colectivul 5 (colectiv special însărcinat cu depozitarea cărţilor interzise) la colectivele aferente depozitului cu c i rcu la ţ ie l iberă , p recum şi d i s t r ibu i rea căr ţ i lo r sec re t e centralizate spre filialele de facultăţi. Ritmicitatea trecerii lor s-a făcut în funcţie de sarcinile curente ale bibliotecii. Raportat la tematica cărţilor trecute în circulaţie liberă, procesele verbale de transfer evidenţiază în ordine cronologică cărţi din domeniul psihologiei şi parapsihologici, precum şi autori de literatură, critică literară, istorie, contemporani din emigraţia românească: I. Caraion, Vlad Georgescu, P. Chihaia, V Mănuceanu, E. Mursachi , B. Arghezi, Gh. Melinescu, D. Tudorán. V. Nemoianu, M. Călinescu, V. I. Stoichiţă, Bodor Pal, R. Wagner, Szöcs G , D. Cernovodeanu, B. Nedelcovici, L. Raicu, I Negoiţescu, M Nadin etc. în februarie 1990, sunt repuse în circulaţia necenzurată cărţi din fondurile Gh. Sion, D D. Roşea. Gal Gabor etc. Un alt segment de cărţi restituite circuitului public sunt cele editate în perioada interbelică şi care alături de cele contemporane, au fost integrate accesului liber, cu fişe prezentate în 19 fişiere alfabetice în catalogul extern. în a doua jumătate a anului 1990, în cadrul Consiliului de Administraţie, s-a stabilit eşalonarea prelucrării cărţilor din fondul Doru Radosav S. în 1993, s-au prelucrat un număr de 724 de volume, însumând 3.071 de fişe. Ritmul prelucrării acestor cărţi s-a stabilit în funcţie de priorităţile şi capacităţile de lucru ale serviciului de catalogare clasificare. în 1991, s-au făcut demersuri de către conducerea bibliotecii la Arhivele Statului, Filiala Cluj, pentru restituirea celor 802 volume, trecute în 1973 în custodia acestei instituţii, deoarece ele făceau parte din zona cea mai acută a secretului, şi anume cărţi fasciste, legionare, naţionaliste, sioniste. S-au reîtors în depozitele bibliotecii majoritatea cărţilor predate, fiind declarate dispărute din cadrul Arhivelor Statului un număr de 57 de volume. Pe de altă parte, au fost înlăturate toate restricţiile privind accesul cititorilor străini în bibliotecă. Recuperarea publică a fondurilor secrete ridică însă două obiecţii. Prima este cea de ordin tehnic, biblioteconomie, în sensul că acţiunea propriu-zisă de returnare presupune lucrări concrete de transfer de gestiune, intercalarea de fişe în cataloage sau prelucrarea cărţilor necotate, acţiune ce trebuie să se desfăşoare în paralel cu activitatea curentă de completare şi prelucrare a cărţilor ce intră prin achiziţii şi donaţii permanente. A doua obiecţie care se poate revendica vine dinspre unele blocaje şi susceptibilităţi adiacente unei mentalităţi ulcerate încă de agresiunea ideologiei trecute, în sensul că, pe de o parte, precauţiile remanente vis-â-vis de aceste fonduri secrete se repercutează atât în conştiinţa şi comportamentul bibliotecarilor, cât şi în cele ale cititorilor, ambele convertite întro mefienţă specifică tranziţiei şi existenţei cotidiene. Spaimele, incertitudinile, tarele unui trecut opresiv desfăşurat pe multe decenii sunt ineluctabile unei libertăţi recucerite atât de dramatic. 144 ANCHETA SOCIOLOGICĂ DESPRE FONDUL SECRET Cercetare pilot P a r c u r g â n d în l imi ta pos ib i l i t ă ţ i l o r de r egăs i r e a tâ t documentele constitutive şi însoţitoare ale fostului fond secret de publicaţii din Biblioteca Centrală Universitară „Lucian Blaga" din Cluj-Napoca, cât şi listele selective ale publicaţiilor dirijate acolo, se ridică, în mod firesc, întrebarea: Care a fost impactul acestui fond asupra cititorilor acestei bibl ioteci 7 Fiind vorba de un fond de bibliotecă cu caracter secret, problema impactului său se pune într-un mod cu totul particular, în funcţie de accesul diferitelor categorii de cititori la el. In funcţie de acest acces se pot distinge trei categorii principale de cititori ai acestei biblioteci. Prima este marea masă a studenţilor care, neavând acces la cataloagele ce conţineau şi fişele publicaţiilor existente în fondul secret nu aveau acces nici la publicaţiile acestui fond. In cazul lor, problema impactului se configurează într-un mod cu totul special, complicat şi mediat A doua categorie mai restrânsă -este constituită din cadrele universitare, cercetători, redactori etc. în special din domeniile disciplinelor umaniste care au obţinut recomandăr i şi /sau aprobări pentru a putea consu l ta aces te publicaţii, având totodată acces şi la cataloagele chiar dacă incomplete în care puteau identifica existenţa publicaţiei în bibliotecă. Ei se aflau deci în contact mai mult sau mai puţin sistematic şi permanent cu acest fond şi ca atare puteau elabora atât o anumită viziune, cât şi o strategie comportamentală faţă de el 145 István Király Iar a treia categorie cea mai puţin numeroasă segmenţial a fost aceea a studenţilor diferitelor specialităţi, care au fost cooptaţi în activităţile de cercetare ale catedrelor şi/sau s-au aflat în stadiul de elaborare a diferitelor lucrări şi care puteau cu ajutorul cadrelor didactice să consulte din acest fond anumite publicaţii stabilite în prealabil de către conducătorul lucrării. Caracteristic primei şi a celei de-a treia categorii de cititori este faptul că, după terminarea facultăţii ei s-au dispersat geografic. Regăsirea lor compactă pentru o anchetă nu mai este, practic, astăzi posibilă. în acelaşi timp, contactul lor cu aceste publicaţii era de aşa natură încât, probabil, nu ar putea îmbogăţi semnificativ interesul nostru epistemologic legat de conţinutul problematicii fondurilor secrete de bibliotecă. în schimb, experienţa cadrelor didactice universitare, a cercetătorilor, a diferitelor personalităţi ale vieţii culturale şi ştiinţifice etc. ne poate furniza date şi informaţii extrem de preţioase şi interesante atât despre „instituţia" fondurilor secrete de bibliotecă, cât şi despre modul în care existenţa şi funcţionarea lor a fost şi este apreciată şi trăită de ei. De aceea, ancheta noastră sociologică ţinteşte această categorie de cititori. Ea urmăreşte nu atât stabilirea reprezentaţivităţii unor poziţii, ci mai degrabă schiţarea gradelor de generalitate (de omogenitate) ale unor opinii. Astfel am considerat că, în faza actuală a conştientizării şi problematizării tematicii fondurilor secrete de bibliotecă, este necesară, în primul rând, posibilitatea configurării unei „hărţi" problematice comune ce caracterizează opin i i le şi a t i tudin i le aces tor ci t i tor i , indiferent p rac t i c de specialitatea, de profesia, de vârsta sau de naţionalitatea lor. De aceea în elaborarea şi aplicarea chestionarului s-a pus mai puţin accentul pe construirea eşantionului şi, mai mult, pe posibilitatea evidenţierii concentrării unor opinii şi experienţe virtuale în grupe diferenţiate. 146 Anchetă sociologică despre Fondul Secret CHESTIONAR Despre Fondul special (secret) al bibliotecii noastre în vederea cunoaşterii impactului fondurilor specia/e (secrete) de publicaţii (cărţi şi periodice) din perioada 1948-1989 asupra cititorilor, cât şi în vederea îmbunătăţirii activităţii noastre legate de rămăşiţele acestor fonduri, vă rugăm să ne sprijiniţi, completând cu atenţie următorul chestionar. Vă mulţumim 1*) râ/\v/aa)25-30 am b) 31-40 ani c) 41-50 ani d) 51-60 am e) 61-70 am f) peste 70 ani 3) Specialitatea a) istorie b) filosofie c) sociologie d) economie e) filologie f) alte specialităţi 2) Naţionalitatea a) român b) maghiar c) german d) altă naţionalitate 4) Profesia a) cadru didactic universitar b) cercetător c) doctorand d) alte profesii 147 Ca atare, ancheta are un pronunţat caracter de „cercetare pilot", desfăşurată pe baza unui chestionar aplicat asupra unui eşantion m-aleator) Acest chestionar are următoarea configuraţie: hh'án Király 5) Aveaţi cunoştinţă despre existenţa unui fond special (secret) de publicaţii (cărţi şi periodice) în biblioteca noastră? a) da b) nu 6) Aţi consultat vreodată o publicaţie din acest fond? a) da b) nu 7) Dacă da! 7 .1. A fost dificil să obţineţi aprobarea necesară pentru a consulta publicaţia respectivă? a) da b) nu 7.2. V-a deranjat nevoia de a solicita o atare aprobare? a) da b) nu 7.3. S-a întâmplat să nu solicitaţi aprobarea necesară pentru a obţine o publicaţie pe care altfel aţi fi consultat-o? a) da b) nu 8. Credeţi că existenţa fondurilor secrete de bibliotecă este specifică ţărilor socialiste sau ele au existat şi în ţările democraţiilor liberale? a) specifice ţărilor socialiste b) au existat şi în democraţiile liberale 9**) Ce scopuri credeţi că s-au urmărit prin constituirea acestor fonduri? a) îndoctrinare politică b) izolare informaţională 148 Anchetă sociologică despre Fondul Secret 149 c) îndiguire mentală d) ocrotire morală 10) Existenţa acestor fonduri de publicaţii în perioada 1948-1989 a fost: a) dăunătoare b) folositoare c) indiferentă 11***) Dacă a fost dăunătoare! (cui (la ce) a dăuna t 9 11.1. a. culturii noastre literare româneşti b. culturii noastre literare universale c. culturii literare a minorităţilor noastre 11.2. a. conştiinţei noastre istorice româneşti b. conştiinţei noastre istorice europene şi universale c. conştiinţei istorice a minorităţilor noastre naţionale 11.3. a. culturii noastre politice şi sociale b. competenţei noastre civice c. atitudinii noastre morale faţă de veni méntele şi procesele sociale 12) Consideraţi că aceste daune şi lipsuri se resimt şi astăzi în viaţa noastră culturală, politică şi socială 9 a. se resimt b. nu se resimt c nu au relevanţă 13) După decembrie 1989 aţi mai avut dificultăţi în consultarea publicaţiilor din acest fond 9 a da b. nu c. nu am încercat István Király 14. Dacă DA\ Ce fel de dificultăţi? a. greutăţi în identificarea publicaţ i i lor în cataloagele bibliotecii b. întârziere la servirea publicaţiilor c. solicitarea de explicaţii şi motivări d. alte dificultăţi 15. Credeţi că mai există un asemenea fond? a. da b. nu c. nu ştiu 16. Dacă aveţi observaţii, experienţe, constatări sau sugestii cu privire la această problemă * însemnaţi în carou cu o cruce poziţia adecvată. ** Se pot marca mai multe posibilităţi. *** Marcaţi ţoale posibilităţile pe care le aveţi în vedere Acest chestionar anonim a fost aplicat unui număr de 30 de subiecţi înscrişi în bibliotecă şi care, prin statutul lor au avut acces la cataloagele incomplete, dar care conţineau şi fişele de bibliotecă ale fondului secret şi care au avut şi posibilitatea de a solicita acordul pentru consultarea pulicaţiilor respective. Trebuie remarcat însă că, în mod firesc, subiecţii chestionaţi nu cunosc în 150 Anchetă sociologică despre Fondul Secret 151 amănunt nici organizarea biblioteconomică a bibliotecii şi că ei mt au o reprezentare precisă nici despre particularităţile secrete ale fondului, pentru consultarea căruia au fost nevoiţi să întreprindă demersuri speciale De aceea reluarea acestei anchete sociologice după publicarea şi consultarea documentelor din volumul de faţă ar putea detalia şi preciza deja pe criterii de eşantionare aleatoare, chiar prin stratificare mult mai profund fenomenul impactului şi al efectelor fondurilor secrete de bibliotecă asupra cititorilor lor cei mai direct implicaţi. Dar, să trecem la prezentarea răspunsurilor date la întrebările chestionarului. In total au fost completate 30 de chestionare. In mod cu totul întâmplător - „întâmplător" nu în sens sociologic ori matematic, ci în cel obişnuit subiecţii chestionaţi se distribuie, după vârstă în felul următor: 33 ,33% au vârsta între 50-60 de am; 2 0 % între 40-50 de ani; 16,66% între 30-40 am; câte 13,33% între 60-70 ani, respectiv peste 70 am şi 3 ,33% au vârsta între 25-30 ani. In privinţa naţionalităţii 8 0 % sunt români, 16,66 % sunt maghiari, iar 3 ,33% sunt de altă naţionalitate După specialitate, subiecţii se distribuie astfel: 26,66% sunt de „alte specialităţi"; câte 23,33% sunt de specialitate istorici, filosofi şi filologi, iar 3 ,33% sunt sociologi. In privinţa profesiei subiecţii se distribuie în felul următor: 46,66% sunt cercetători, 30% sunt cadre didactice universitare; 20% au „alte" profesii şi 3 ,33% sunt doctoranzi Majoritatea covârşitoare a celor chestionaţi, adică 9 3 , 3 3 % aveau cunoştinţă de existenţa unor fonduri speciale, secrete în Biblioteca Centrală Universitară ..Lucian Blaga" din Cluj-Napoca şi doar 6,66% declară că nu ştiau de existenţa lor. Tot majoritatea subiecţilor, adică 80%. au şi consultat publicaţii din acest fond şi numai 2 0 % sunt aceia care, din diferite motive, n-au solicitat sau servit publicaţii de acolo. István Királv Din cei care au consultat publicaţiile fondului secret 5 0 % declară că obţinerea aprobării accesului la acest fond nu a fost dificilă, dar 41 ,66% afirmă că pentru ei obţinerea acordurilor necesare a fost, dimpotrivă, dificilă. 8,34% din subiecţi au răspuns la întrebarea respectivă marcând atât „da", cât şi „nu", fiind indecişi în calificarea dificultăţilor. 2 în schimb 87 ,5% s-au simţit deranjaţi de nevoia solicitării unor atari aprobări şi sunt doar 12,5% cei pe care această exigenţă nu i-a deranjat. 3 Prin urmare, este considerabil procentul acelor cititori -66,66% care au şi renunţat la consultarea unor publicaţii pe care, altfel, le-ar fi solicitat, iar procentul acelora care în pofida nevoii de aprobare /;// au renunţat la consultarea publicaţiilor este de 33,33%. 4 în procent de 63 ,33% subiecţii apreciază că existenţa fondurilor secrete de bibliotecă în perioada 1948-1989 este specifică ţărilor socialiste, dar 36 ,66% consideră că ele au existat şi în ţările democraţiilor liberale. 5 în privinţa aprecierii scopurilor urmărite de autorităţi prin constituirea acestor fonduri, distribuţia răspunsurilor se prezintă în felul următor: 3 ,33% consideră că prin aceste fonduri s-a avut numai intenţia unei îndoctrinări politice; 13,33% afirmă că scopul lor a fost numai izolarea informaţională a cititorilor; 3 ,33% văd acest scop numai în îndiguirea mentală şi tot atâţia susţin că tendinţa lor a fost numai de a ocroti moral. 10% văd în constituirea acestor fonduri atât intenţia îndoctrinării politice, cât şi cea a izolării informaţionale, iar câte 3 ,33% apreciază că prin ele s-a urmărit îndoctr inarea politică plus ocrotirea morală; izolarea informaţională plus îndiguire mentală; şi, îndoctrinare politică plus atât îndiguire mentală cât şi ocrotire morală. în proporţie de 6,66% subiecţii sunt de părere că scopul acestor fonduri a fost izolarea informaţională plus ocrotirea morală şi tot atâţia cred că, constituirea lor urmărea în fond toate aceste scopuri împreună. Insă, un procent r idicat de 4 0 % apreciază că scopul urmări t prin 152 Anchetă sociologică despre Fondul Secret constituirea acestor fonduri a fost în realitate atât îndoctrinarea politică şi izolarea informaţională, cât şi îndiguirea mentală a cititorilor şi că ele nu vizau nici o ocrotire morală. 6 Existenţa acestor fonduri de publicaţii în perioada 1948-1989 este considerată ca fiind dăunătoare de 86,66% din cei chestionaţi şi doar 3 ,33% le consideră în mod categoric ca fiind folositoare 6,66% le-au apreciat atât dăunătoare, cât şi folositoare, iar încă 3 ,33% le văd ca fiind în acelaşi timp dăunătoare, folositoare şi indiferente. Un procent important 58,62% consideră că existenţa acestor fonduri a dăunat atât culturii noastre literare româneşti şi culturii noastre literare universale, cât şi culturii literare a minorităţilor noastre naţionale. Totuşi, 20 ,68% apreciază că ele au dăunat doar culturii noastre literare româneşti şi celei universale; iar 3,44% sunt de părere că aceste daune pi ivesc cultura literară românească şi cea a minorităţilor, dar nu se extind şi la cultura noastră literară universală. în schimb 10,34% consideră că fondurile secrete dăunau doar culturii noastre literare universale şi 6,89% cred că ele dăunau numai culturii noastre literare româneşti . Nici un subiect nu a considerat însă că aceste fonduri ar fi dăunat în mod exclusiv culturii literare a minorităţilor noastre naţionale 7 într-un mod asemănător se prezintă şi distribuţia răspunsurilor date la întrebarea privitoare la daunele cauzate de existenţa acestor fonduri în conştiinţa noastră istorică. Astfel, 55 ,17% sunt de părere că ele au dăunat în acelaşi timp şi conştiinţei noastre istorice româneşti şi celei europene şi universale şi conştiinţei istorice a minorităţilor naţionale Iar 2 4 , 1 3 % sunt de părere că daunele vizează doar conştiinţa noastră istorică românească >7 cea europeană şi universală. 3,44% consideră că ele dăunau doar conştiinţei noastre istorice europene şi universale şi conştiinţei istorice a minorităţilor, dar /;// şi conştiinţei noastre istorice româneşti 10,34% sunt de părere că daunele vizează doar conştiinţa noastră Isfrán Királv istorică europeană şi universală şi 6 ,89% cred că ele vizează numai conştiinţa istorică românească. 8 Distribuţia răspunsurilor date la punctul 3 al acestei întrebări ( n r . l l ) este şi mai omogenă. Pentru că 7 2 , 4 1 % din subiecţii chestionaţi apreciază că existenţa fondurilor secrete de bibliotecă a influenţat în mod dăunător şi cultura noastră politică şi socială şi competenţa noastră civică şi atitudinea noastră morală faţă de evenimentele şi procesele sociale. Numai 6,89% cred că ele dăunau doar culturii politice şi competenţei noastre civice şi tot câte 6,89% susţin că ele erau dăunătoare numai culturii noastre politice şi sociale sau numai competenţei noastre civice sau numai atitudinii noastre morale. 9 Ca urmare firească a poziţiilor prezentate până acum, 83 ,33% din cei chestionaţi consideră că efectele pagubelor şi daunelor cauzate de existenţa fondurilor secrete se resimt şi astăzi, 10% cred că daunele şi-au pierdut relevanţa şi 6,66% susţin că aceste efecte, astăzi nu se mai resimt. Distribuţia răspunsurilor date la întrebările despre experienţa şi părerea acestor cititori, legată de starea de după decembrie 1989, cât şi de cea actuală a acestor fonduri, este următoarea: 66,66% /;// au mai întâmpinat dificultăţi în consultarea publicaţiilor din acest fond al bibliotecii. Totuşi, un procent considerabil de 33 ,33%, adică o treime (!!!) din subiecţii chestionaţi, declară că şi după decembne 1989 au întâlnit diferite dificultăţi în lecturarea acestor publicaţii. In privinţa naturii acestor dificultăţi distribuţia lor raportată este următoarea: 44 ,44% aveau doar greutăţi în identificarea pulicaţiilor din fostul fond secret în cataloagele bibliotecii; 22 ,22% au întâmpinat „alte dificultăţi", iar 11 ,11% declară că pe lângă greutăţile de identificare a publicaţiilor în cataloage şi pe lângă greutăţile de identificare a publicaţiilor li se mai solicitau şi explicaţii şi motivări ; tot 1 1 , 1 1 % afirmă că greutăţile lor constau în întârzierea servirii publicaţii lor şi în 154 Anchetă sociologică despre Fondul Secret 155 solicitarea unor explicaţii şi motivări şi, de asemenea, 11 ,11% au socotit că întârzierile în servirea publicaţiei pe care-o solicitau se datorau caracterului special, secret, al fondurilor din care făcea parte publicaţia. 1 0 Din toate aceste motive, un procent important al celor chestionaţi 33,33%, deci o treime sunt în mod clar de părere că în Biblioteca Centrală Universitară „Lucian Blaga" din Cluj-Napoca" există şi astăzi un fond secret de publicaţii*1 Procentul celor care consideră că astăzi //// mai există un asemenea fond in această bibliotecă este de 53,33%. La acestea se mai adaugă un procent de 13,33% de indecişi din care o jumătate răspunde cu ,,nu ştiu", iar cealalată jumătate cu non-răspunsu Menţionăm că aceasta este singura întrebare la care am înregistrat non-răspunsun deşi, în general cum vom vedea şi în continuare subiecţii chestionaţi au arătat o atitudine favorabilă şi cooperantă pe tot parcursul investigaţiei noastre. Atitudinea cooperantă a subiecţilor este dovedită şi ilustrată şi de procentul considerabil al acelora 63 ,33% care au ţinut să-şi exprime în observaţii părerea lor în legătură cu problema fondurilor secrete de bibliotecă. In continuare redăm aceste păreri în întregime: - „O evidenţă-mventar a fostului /fond/' special sau secret şi punerea ei la îndemâna cititorilor sub forma unui catalog-xerox." /Cadru didactic universitar, jurist, peste 70 ani, român/. - „Este absolut firesc să existe o diferenţiere între cititori în ce priveşte accesul la informaţie Orice ţară şi soccietate, de când e lumea, şi-a avut secretele şi confidenţele sale. Este un semn de putere. Inversul este debilitate şi naivitate dăunătoare. Dar niciodată specialistul nu trbuie să se resimtă de vreo piedică în documentare. Libera circulaţie a ideilor şi informaţiilor nu înseamnă că fostul colhoznic din Rusia să aibă acces la computerele agenţiei NASA (şi nici invers). Deschiderea este un exerciţiu al societăţii civile şi István Király exercită în funcţie de interesele acestei societăţi (care este şi va fi locală şi nu mondială)" . /Cercetător, istoric, între 50-60 ani; român./ - „La p. 11: e dăunătoare în general, nu pentru români, minoritari sau altfel, ci pentru cultură, mod de a fi şi de a gândi, ca orice îngrădire a libertăţii. Nu m-a interesat niciodată o carte din fondul acela dar e umilitor faptul că poţi fi considerat incapabil să-ţi alegi singur lecturile şi că trebuie să-ţi aprobe aceasta te miri cine; că un asemenea fond exista. Sper din suflet că nu mai există." /Alte profesii, filosof, între 40-50 ani, român/. - „Urgentă pre lucrare a „rămăşi ţe lor" de fond ( îndeosebi periodicele) şi introducerea lor în circuit". /Cercetător, filolog, între 40-50 ani, român/. - „Ar trebuie întocmite fişiere speciale, pe domenii (istorie, filosofie, filologie e tc ) , cu cărţile interzise. Aceste fişiere ar putea ajuta atât pe profesorii şi cercetătorii actuali, cât şi pe studenţi să aibă o imagine mai clară şi concretă a ceea ce li se interzisese. Ar putea constitui, pentru toată lumea un veritabil act de conştiinţă şi de recuperare". /Cercetător, filolog, între 40-50 ani, român/. - „înlăturarea din funcţiile de conducere (Univ. + B.C.U.) a tuturor lichelelor comuniste (acolo unde mai sunt şi cred că mai sunt), factor absolut necesar al primenirii spiritualităţii româneşti. După aia, mai vedem!" Cadru didactic universitar, filosof, între 3040 de ani, român/. - „Dacă mai există, să fie lichidat." Cadru didactic universitar, filosof, între 60-70 ani, maghiar/. - „După informaţiile mele sunt publicaţii şi lucrări existente în fondul B.C.U. cărora le lipsesc fişele (au fost scoase din fişier fie de persoane rău intenţionate, fie din dispoziţii speciale, înainte de 1989." /Alte profesii, filolog, între 50-60 de ani, român/. - „Existenţa acestui „fond" a lăsat urme durabile în: 1. înţelegerea corectă a fenomenelor epocii, 2. percepţia clară şi obiectivă a 156 Anchetă sociologică despre lrondtil Secret 157 stării de fapt, deoarece a ascuns publicului o faţă a realităţii; 3. a dus la escamotarea adevărului, la faptul că el putea fi manipulat de ideologii comunişti, de cei de la „Şt.Gheorghiu" sau de la „Era socialistă." /Cercetător, filolog, între 50-60 de ani, român/. - „Sper că în „furia" recuperatoare post-decembristă nu au fost eliminate scrierile „epocale" ale perioadei 1948-1989, fiindcă, chiar dacă nu ne place, ele reprezintă într-un fel epoca comunistă. Cititorul are dreptul să cunoască absolut tot ce s-a întâmplat." /Cercetător, istoric, între 30-40 am, român/. - „Catalogul general trebuie mult extins cu tipărituri ce au făcut parte din fondul „S" pentru că şi în prezent mai sunt cărţi importante ce nu apar în catalogul cu cea mai largă audienţă." /Alte profesii, istoric, peste 70 de ani, român/. - „Cel mai mult m-a deranjat faptul că subsemnatul , deşi considerat specialist în ştiinţe socio-umane, trebuia să aduc aprobare de la un inginer constructor care avea funcţie de conducere la decanat. De aceea preferam să renunţ la lectura respectivei cărţi, decât să lămuresc un constructor specialist în betoane să-mi dea o aprobare." /Cadru didactic universitar, sociolog, între 50-60 ani, român/. - „Privitor la minontăţile naţionale, am ştiut a fi fost cu surplusuri de informaţie dincolo de existenţa sau non-existenţa unor atari fonduri în bibliotecă/bibliotecile noastre." /Alte profesii, filolog, între 60-70 de ani, român/. - „Faptul că lucrările din fondul „Secret" aveau acest regim (secret) explică, probabil, şi exemplarele puţine ale autorilor şi titlurilor aflate odinioară la „index" Ca atare ar trebui îmbogăţite cumva fondurile." /Cadru didactic universitar, filosof, între 50-60 de ani, român/. - „înlocuit personalul „de specialitate" (Sic!) (n.n. în text) ce se preocupă de fondul respectiv + prelucrarea în întregime (inclusiv Ish'án Király restituirea integrală)." /Cercetător, istoric, între 40-50 de ani, român/. - „In general biblioteca funcţionează bine, deci şi în această „problemă". Nu pot aduce decât mulţumiri personalului care deserveşte şi informează prompt." /Doctorand, filosof, între 25-30 ani, român/. - „Fostul fond secret al B .CU.-u lu i ar trebui inventariat şi cercetat în studii de specialitate." /Cadru didactic universitar, filosof, 50-60 de ani, român/. - „1 . Biblioteca are menirea de a sta în slujba informării. 2. Cercetătorii sunt oameni maturi sperăm cu judecată. Referitor la întrebarea nr.6: nu am consultat publicaţii din respectivul fond pentru că nu am fost servit. Există o portiţă de ocolire. O parte a cărţilor cu care nu am fost servit la B.C.U. era accesibilă la Bibl io teca Academie i . " /Cercetător , geolog, între 50-60 ani, maghiar/. în urma prezentării răspunsurilor 1 2 date de către subiecţi şi a dis tr ibuţ iei f recvenţelor pr iv i toare la diferi tele var ian te ale întrebărilor chestionarului nostru, se impun desigur câteva constatări şi concluzii, şi anume: Aceşti subiecţi deşi an avut acces la publicaţiile fondului secret al bibliotecii consideră totuşi, în majoritatea lor covârşitoare şi indiferent de vârstă, naţionalitate, specialitate şi profesie, că existenţa acestor fonduri în perioada 1948-1989 a fost un fenomen dăunător; 158 Ancheta sociologică despre Fondul Secret NOTE 1. în sociologie, ca şi în matematică, termenul dc ..aleator" (întâmplător) are un sens considerabil diferit dc cel pe care-1 atribuie limbajul cotidian. ..întâmplarea matematică trebuie căutată prin procedee riguroase, care să elimine orice alegere subiectivă sau orice intervenţie a unui factor perturbator cu acţiune constantă. ' (Rolanu. Traian: Curs de metode şi tehnici dc cercetare sociologică. Ediţia a II-a. Cluj. 1991. p.300). Din motive detaliate în text. noi am renunţat la asemenea procedee 159 Fonduri le secrete, prin existenţa şi proliferarea lor, sunt considerate ca fund dăunătoare atât culturii noastre literare şi istorice, cât şi culturii şi competenţei noastre sociale şi morale; Subiecţii chestionaţi consideră că efectele acestor daune sunt prezente şi se mai resimt şi astăzi în modul în care se înfăţişează fizionomia noastră culturală, civică şi morală actuală, Un procent considerabil al subiecţilor înregistrează lipsa de promptitudine, caracteail indecis, contradictoriu, evaziv şi opac al mult tărăgănatului proces de înlăturare şi de desfiinţare a acestor fonduri în această bibliotecă; Prin observaţiile şi intervenţiile lor, aceşti subiecţi care fac parte din categoria elitei intelectuale a urbei ne semnalează şi ne t r ansmi t nevo i a lor cu l tu ra l ă , i s to r i că şi c i v i c m o r a l ă , ca problematica acestor fonduri de bibliotecă, să fie nu doar urgent soluţionată prin înlăturarea lor practică, ci să fie şi cunoscută şi studiată din punct de vedere teoretico-istonc! Ish'án Király 2. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr.7, punctul 1: A fost dificil să se obţină aprobarea necesară pentru a consulta publicaţia respectivă? a) DA b) NU c) DA şi NU (opţiune introdusă de subiecţi prin marcarea ambelor variante) 160 Ancheta sociologică despre Fondul Secret 3. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr.7. punctul 2: Va deranja nevoia de a solicita o atare aprobare'! a) DA b)NU 1 0 0 - , 161 Isft'án Királv 4. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr.7, punctul 3: S-a întâmplat sâ nu solicitaţi aprobarea necesara pentru a obţine o publicaţie pe care altfel aţi fi consultat-o? a) DA b)NU 100 8 0 6 0 40 2 0 162 Anchetă sociologică despre Fondul Secret 163 5. Pentru a lămuri problema ridicată în răspunsurile date la întrebarea nr.8 din chestionar, cu privire la existenţa unor fonduri secrete în democraţiile liberale în penoada 1948-1989. facem următoarea precizare: fondun secrete de bibliotecă, constituite pe baza unor decizii şi liste secrete de publicaţii interzise şi valabile pe scară naţională etc. nu numai că nu au existat şi nu există în democraţiile liberale, dar ele nu au existat niciodată şi nicăieri înainte şi în afara societăţilor comuniste. Cu toate acestea, şi în democraţiile liberale exista şi există ceva ce ei numesc şi discută în public „cenzura în biblioteci şi/sau cenzura bibliotecilor". Problematica acestei „cenzuri" este destul de vastă şi complexă; ea diferă de la o ţară la alta. de la o bibliotecă la alta. De aceea, nici nu este cazul să intrăm aici în tratarea ei detaliată. Este suficient să menţionăm doar faptul că. caracterul public al discuţiilor şi a poziţiilor luate de participanţi pe parcursul lor. deja elimină orice trăsătură secretă a procesului. La acestea se mai adaugă şi caracterul extrem de extins şi detaliat al legislaţiei bibliotecilor din ţănie occidentale, care reglementează şi asigură funcţionarea lor publică şi în interesul publicului. Pentru detalii recente vezi articolul lui Francois Lapélerie: For sex: see librarian: censure el bihliothéques aux Etat-Unis. în „Bulletin des Bibliothéques de France", nr.6, 1994 [st\'án Király 6. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr.9: Ce scopuri credeţi că s-au urmărit prin constituirea acestor fonduri'} a) Îndoctrinare politica b) Izolare informaţionala c) îndiguire mentală d) Ocrotire morală 164 Anchetă sociologică despre Fondul Secret 165 7. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr 11. punctul 1: Dacă a fost dăunătoare cui (la ce a dăunat)'} al Culturii noastre literare româneşti b) Culturii noastre literare universale c) Culturii literare a minorităţilor noastre Isftán Királv 8. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr. 11 punctul 2: Dacă a fost dăunătoare cui (la ce a dăunat)! a) Conştiinţei noastre istorice româneşti b) Conştiinţei noastre istorice europene şi universale c) Conştiinţei istorice a minorităţilor noastre naţionale Anchetă sociologică despre Fondttl Secret 9. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr. 11 punctul 3: Dacă a fosl dăunătoare citi (la ce a dăunat)9 a) Culturii noastre politice şi sociale b) Competenţei noastre civice c) Atitudinii noastre morale faţă de evenimente şi procese sociale 167 István Királv 50-, 4030b c a+b+c b+c 168 10. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr. 14 Daca DA! Cefei de dificultăţi? a) Greutăţi în identificarea publicaţiilor în cataloagele bibliotecii b) întârziere în servirea publicaţiilor c) Solicitare de explicaţii şi motivări d) Alte dificultăţi Anchetă .sociologică despre bondul Secret 169 11. Histograma frecvenţelor opţiunilor la întrebarea nr. 15: Credeţi cei mai există un asemenea fond9 al DA b)NU c) Nu ştiu ANEXE ANEXA I: [Articolul 16 al Convenţiei de Armistiţiu între guvernul român şi guvernele Naţiunilor Unite din 12 sept. 1944] 16. Tipărirea, importul şi răspândirea, în România, a publicaţiilor periodice şi neperiodice, prezentarea spectacolelor de teatru şi a filmelor, funcţionarea staţiunilor de TFF, Poştă, Telegraf şi Telefon, vor fi executate în acord cu înaltul Comandament Aliat (sovietic), (vezi anexa art. 16) E. Anexă la articolul 16 Guvernul român se obligă ca transmiterile fără fir, corespondenţa telegrafică şi poştală, corespondenţa cifrată şi prin curier, precum şi comunicăr i le telefonice cu ţările străine ale Ambasadelor , Legaţiilor şi Consulatelor, aflătoare în România, să fie dinţate potnvit modului stabilit de înaltul Comandament Aliat (sovietic). |Extras din ..România liberă", anul II. nr 33 din 17 sept. 1944. p.3 | ANEXA if: [Adresa Rectoratului Universităţii Rege/e Ferdinánd I Cluj-Sibhi din 9febr. 1945] UNIVERSITATEA „REGELE FERDINÁND I" CLUJ-SIBILV R E C T O R A T / Nr. A D . 123 /1945 / Sibiu, 9 Februa r i e 1945/ / înregistrat: Institutul de Istorie Naţională Cluj-Sibiu/ ad. Nr. 10/1045/Data: 13.11.945 * La documente s-a păstrat ortografia originală. 170 Fond secret. Fond'S' D O M N U L E DIRECTOR Ca urmare la circulara noastră Nr 123 din 15 Ianuarie 1945, cu privire la publicaţiile române interzise care trebuiesc scoase din circulaţie, avem onoarea a vă face cunoscut că nici până în prezent n-am primit răspunsul Dvs cu intervalele specificate la pct.3 din susnumita circulară. Vă rugăm din nou să binevoiţi a ne-le 1 trimite fără întârziere. RECTOR Secretar General D-Sale Dlui Director al Institutului de Istorie Naţională [B.C.U.Cluj-Napoca. Colecţii speciale. mss.5559/II. f.25] 1. Corect ni le. ANEXA III: [ Adresa Rectoratului Universităţii Regele Ferdinánd I Cluj Sibiu din 6 martie 1945} UNIVERSITATEA „REGELE FERDINÁND I" CLUJ-SIBIU/ R E C T O R A T U L / N r . 581/1945/Sibiu, 19 martie 1945/înregistrat: Institutul de Istorie Naţională la 21 III 945 D O M N U L E , în conformitate cu adresa Nr.300.707 din 20 Ianuarie 1945 a Preşedinţiei Consiliului de Miniştri , comunicată de Chestura Poliţiei Municipiului Sibiu, cu adresa Nr.21573 din 26Febr . 1945, avem onoarea a vă ruga să binevoiţi a lua măsuri să se distrugă toate 171 Anexe materialele şi documentele, aflate la Instituţia Dvs., de natură a influenţa în rău bunele relaţii dintre noi şi aliaţi (ex.: tablouri, fotografii, cărţi etc.). De neexecutarea acestei dispoziţii, rămâneţi personal responsabil. R E C T O R , Secretar General, D-Sale D-lui Director al Institutului de Istorie Naţională [ B.C.U. Cluj-Napoca, Colecţii speciale, mss.5559/II, f.26] ANEXA IV: [ Adresă a Rectoratului Universităţii Ferdinánd I ClujSibiu din 19 martie 1945 ] U N I V E R S I T A T E A R E G E L E F E R D I N Á N D I CLUJ-S IBIU/ R E C T O R A T U L / N O . ad. 581 /1945 /SIBIU, 19 Mar t i e 1945/ URGENT11 Sibiu, 6 martie 1945/ înregistrat: Institutul de Istorie Naţională nr. 10/945 din 9 III 945. DOMNULE, Ca urmare la circularele noastre No.123/1945 din 16 Ianuarie şi No.581/1945 din 6 Martie 1945 întemeiată pe adresa Prezidenţiei Consiliului de Miniştri No.300707 din 20 Ianuarie 1945, avem onoarea a vă face cunoscut că privitor la publicaţiile de propagandă nazistă şi publicaţiile române interzise se vor aplica dispoziţiile cuprinse în circulara noastră No. 123/1945. Alte documente sau materiale care ar putea influenţa în rău bunele relaţii dintre noi şi aliaţi (fotografii, tablouri e t c ) , care nu sunt amintite în circulara 172 Fond secret. Fond'S" 1. Subliniat în text. A N E X A V: [Decret-lege din 2 mai 1945 şi expunerea de motive Nr. 1488privind publicaţiile scoase din circulaţie până la 1 august 1945x\ Comisia pentru aplicarea Art. 16 din Convenţia de Armistiţiu, a decis până la 1 August 1945, scoaterea din circulaţie a publicaţiilor enumerate în această broşură, care serveşte tuturor librarilor, chioşcarilor, debitanţilor şi bibliotecarilor din întreaga ţară, drept călăuză pentru a proceda la imediata îndepărtare din comerţ şi din uzul public a cărţilor, revistelor, hărţilor precum şi a diferitelor reproduceri grafice ori plastice, care contravin bunelor relaţii dintre România şi Naţiunile Unite, conform legu Nr.364 din 2 Mai, publicată în Monitorul Oficial Nr. 102 din 4 Mai 1945. TEXTUL LEGII M I H A I I Pnn graţia lui Dumnezeu şi voinţa Naţională, Rege al României, La toţi de faţă şi viitori, sănătate; 173 123/1945, se vor anunţa la Rectorat în vederea aplicării unor măsuri unitare şi controlabile. RECTOR, Secretar General D-sale D-lui Director al Institutului de Istorie Naţională [ B.C.U. Cluj-Napoca. Colecţii speciale. mss.5559/II. f.27] Anexe Asupra raportului miniştrilor Noştri secretari de Stat la Departamentele Propagandei şi Afacerilor Interne cu Nr.843 din 1945. Văzând jurnalul Consiliului de Miniştri cu Nr.747; In temeiul art.III al înaltului decret regal Nr.1626 din 1944, Am decretat şi decretăm: DECRET-LEGE pentru retragerea unor anumite publicaţiuni periodice şi neperiodice, reproduceri grafice şi plastice, filme, discuri, medalii şi insigne metalice. Art.I. în aplicarea art. 16 din Convenţia de Armistiţiu şi în spiritul acesteia, se înfiinţează, pe lângă Ministerul Propagandei, sub preşedinţia împuternicitului acestuia, o comisie formată din delegaţii: Comisiei Române pentru Aplicarea Armistiţiului, Ministerului Afacerilor Interne, Ministerului Artelor, Societăţii Scriitorilor Români şi Academiei Române. Membrii comisiei vor fi confirmaţi prin decizie ministerială de către Ministerul Propagandei. Sediul Comisiunii va fi la Ministerul Propagandei. Art.II. Comisiunea va întocmi liste de toate publicaţiile periodice şi neperiodice apărute dela 1 Ianuarie 1917, până la 23 August 1944, cuprinzând idei legionare, fasciste, hitleriste, şoviniste, rasiste sau pasagii dăunătoare bunelor relaţii ale României cu Naţiunile Unite. Listele acestor publicaţii, se vor publica în Monitorul Oficial. Art.III. Tipografii şi editorii din întreaga ţară, sunt obligaţi ca în termen de două luni dela publicarea prezentei legi, să înainteze comisiunii lista tuturor publicaţiunilor periodice şi neperiodice, 174 Fond secret. Fond'S' tipărite, sau editate de ei, începând dela 1 Ianuarie 1917 până la ziua de 23 August 1944, pe care le au în depozite sau puse în vânzare, sub orice formă. Ar t . IV. Edi tu r i l e , t ipograf i i le , l ib ră r i i l e , î n t r ep r inde r i l e comerciale de orice fel, debitele, anticariile, chioşcurile, autorii în editură proprie, bibliotecile de împrumut, bibliotecile publice precum şi instituţiile publice care au în depozit sau deţin sub orice formă sau titlu, pubhcaţ iumle prevăzute în art.II, le vor retrage imediat din circulaţie şi le vor depozita în încăperi speciale. Art .V. Pe măsura publicării listelor de către comisiune în Monitorul Oficial, editurile, tipografiile, librăriile, întreprinderile comerciale de orice fel, debitele, anticăriile, chioşcurile, autorii în editură proprie, bibliotecile de împrumut, bibliotecile publice, precum şi toate insti tuţi i le publ ice care deţin publ ica ţ iuni le specif icate în aceste liste, le vor preda Prefecturii jude ţu lu i respectiv, în termen de 30 zile dela publicarea listei respective. In Bucureşti şi suburbanele de sub tutela Primăriei Municipiului Bucureşti, publicaţiunile interzise vor fi predate în termen de 15 zile, direct de către deţinător, Depozitului Oficiului de Hârtie, unde va asista la predare un delegat a! Prefecturii Poliţiei Capitalei. Art.VI. Medaliile şi insignele metalice, filmele, reproducerile grafice şi plastice, purtând inscripţiuni sau figuri cu caracterul specificat la art.II, precum şi discurile cu acelaşi caracter, vor fi predate imediat prefecturilor dejudeţ şi Prefectuni Poliţiei Capitalei, după normele prevăzute la art.5, care le vor înainta Ministerului Propagandei. Art.VII. Publicaţiunile cuprinse în liste aflătoare în bibliotecile beneficiind de depozitul legal, în bibliotecile insti tuţi i lor de învăţământ superior, precum şi acelea ale Oficiilor de Studiu ale Ministerului, Băncii Naţionale, Institutului Central de Statistică, Ins t i tu tu lu i de Con junc tu ră , Cons i l iu lu i Leg i s l a t iv , vor fi 175 Anexe inventariate şi păstrate mai departe de aceste biblioteci, sub directa supraveghere şi răspundere a şefilor acestor biblioteci. Consultarea acestor publicaţiuni nu se va putea face decât cu autorizaţia specială individuală dată de şeful instituţiei respective, numai în localul bibliotecii. Art. VIII. Persoanele care nesocotesc dispoziţiunile prezentei legi, comit delictul de sabotare a Convenţiei de Armistiţiu şi se pedepsesc în felul următor: a) Tipografi i şi editorii care nu vor îna in ta Min i s te ru lu i Propagandei listele prevăzute la art.III, se vor pedepsi cu închisoare corecţională dela 1-3 ani, sau amendă dela 50.000-100.000 lei; b) Cei ce vor nesocoti dispoziţiunile dela art.IV, se vor pedepsi cu închisoare corecţ ională dela 2-5 ani, sau cu amendă dela 100.000-300.000 lei; c) Cei ce nu vor executa dispoziţiunile art.V şi VI, se vor pedepsi cu închisoare corecţională dela 5-10 ani sau amendă dela 200.000-400.000 lei; d) Bibliotecarii care nu vor lua măsurile prevăzute de art.VII, se vor pedepsi cu închisoare corecţională dela 1-3 ani sau amendă dela 50.000-100.000 lei. Amenda, precum şi pedepsele privative de libertate, prevăzute la litera a, c şi d, vor putea fi aplicate separat sau cumulative. In caz când întreprinderile prevăzute prin prezenta lege sunt organizate sub formă de societăţi comerciale, atât amenda cât şi pedepsele privative de libertate prevăzute la literele a, b şi c, se aplică bibliotecarilor sau funcţionarilor însărcinaţi de şeful instituţiei cu păstrarea şi îngrijirea publicaţiilor. Art.IX. Infracţiunile prevăzute de prezenta lege se vor judeca după procedura delictelor flagrante, potrivit prescripţiunilor art.226, 232, 348, 349 şi 350 din Codul de procedură penală. Dat în Bucureşti la 2 Maiu 1945. MIHAI 176 Fond secret. Fond'S' Ministrul propagandei, P.Constantinescu-Iaşi Ministrul afacerilor interne. Teohari Georgescu EXPUNEREA DE MOTIVE Nr. 1.488 Raportul d-lui ministru al propagandei către M S . Regele Sire, Convenţia de Armistiţiu între Guvernul Român şi Guvernele Uniunii Sovietice. Regatul Unit şi Statele Unite ale Americii , p r e v e d e a o seamă de d i spoz i ţ i un i m e n i t e a g a r a n t a rea la Democratizare a ţăru, condiţiune primordială pentm cimentarea prieteniei noastre cu toate popoarele iubitoare de libertate şi pace şi în special cu popoarele sovietice dela Răsărit Printre aceste dispoziţiuni, acelea dela art. 16, referitoare la publicaţiuni, spectacole şi filme, rămăsese singură şi aştepta o reglementare legală în scopul de a împiedeca răspândirea otravei fasciste prin astfel de mijloace. Pentm a îndeplini această lipsă şi în spiritul Convenţiei de Armistiţiu, am întocmit prezentul proiect de decret-lege, referitor la retragerea imediată din circulaţie a publicaţiunilor periodice şi n e p e r i o d i c e , r e p r o d u c e r i l o r p l a s t i c e şi g r a f i ce , f i l m e l o r , discursurilor, medaliilor şi insignelor metalice, având un caracter de tip fascisto-hitlenst, sau conţinând elemente de natură a dăuna bune lor relaţii ale României cu Naţ iuni le Uni te şi Uniunea Sovietică, proiect de decret-lege, pe care cu cel mai profund respect , îl supun Majestăţii Voastre , spre înaltă aprobare şi semnătură. Sunt cu cel mai profund respect. Sire. al Majestăţiî Voastre prea plecat şi 177 Anexe prea supus servitor, Ministrul propagandei, P.Constantinescu-Iaşi [Extras din voi. Publicaţiile scoase din circulaţie până la 1 august 1945, Bucureşti. 1945, p. 3-6] 1. Aceste texte au fost retipărite în voi. Publicaţiile scoase din circulaţie până la 1 iunie 1946, Bucureşti, 1946, p. 3 6. A N E X A VI: [Introducerea şi instrucţiunile listei publicaţiilor interzise până la 1 mai 1948] Odată cu lichidarea regimului fascist din România s 'a pus problema lichidării tuturor moştenirilor pe care acesta le lăsase în urma sa. Una dintre cele mai grele moşteniri era aceea a enormei cantităţi de material tipărit propagandistic. în acţiunea ei criminală de a menţine cu orice preţ poporul în ignoranţă şi obscurantism, reacţiunea a folosit toate mijloacele care puteau să o ajute la aceasta. Ea încerca să propage otrava ideologiei imperialiste în toate straturile sociale, pentru că în pregătirile ce se făceau în vederea războiului de jaf şi cotropire împotriva Uniunii Sovietice, masele muncitoreşti trebuiau înşelate, iar adevărul adevărat ascuns sub masca, pe care burghezo-moşierimea o dorea cât mai puţin transparentă, a minciunii. Zidul care a fost ridicat între Ţara noastră şi Uniunea Sovietică, în epoca dintre cele două războaie mondiale, a îngăduit fascismului român ca şi celui internaţional să falsifice, până la cea mai grosolană minciună, realitatea. Prin toate mijloacele posibile de propagandă, poporul român era asaltat cu diferite „sfaturi" asupra atitudinii pe 178 bond secret. Fond'S" 179 care trebuia s 'o aibă împotriva primului Stat Socialist din lume Şi pentru ca aceste „sfaturi" să găsească un nou teren pregătit, reacţiunea dădea o largă difuzare, pe deoparte calomniilor la adresa U.R.S.S. şi pe de altă parte, temenelilor în faţa ţărilor cu regim fascist. Cel mai de seamă mijloc de propagandă era cuvântul tipărit. Prin el se puteau difuza ideile legionare, rasiste, şovine, prin el puteau pătrunde ca o otravă, cele mai odioase născocin ale imperialismului în lupta sa împotriva clasei muncitoare din întreaga lume, şi în special împotriva Uniunii Sovietice. Această luptă ideologică nu era însă dusă numai sub o formă directă, în care poziţiile reacţiunii să apară limpezi. Ea folosea şi calea indirectă, a camuflării în spatele unor lozinci aşa-zise „democrate", menite să înşele vigilenţa poporului muncitor Pe linia aceasta au lucrat de pildă fostele partide „istorice", naţional-liberal şi naţional-ţărănesc. Tot prin cuvântul scris, s'a dus o intensă propagandă în favoarea monarhiei, prezentată în mod fals drept o instituţie democratică sau alte ori, înfăţişată ca o instituţie de drept divin şi prin urmare invulnerabilă. Dar acţiunea de răspândire a otrăvii imperialiste nu s'a mărginit la cărţile mai mult sau mai puţin oficiale, cum ar fi fost lucrările de doctrină politică, broşurile de propagandă, manualele şcolare etc. ea s 'a exercitat în mod puternic până în cele mai aparent inofensive publicaţii în literatura burgheză, în care individualismul, şovinismul, superstiţiile, fac parte din însăşi temeliile ei, în ediţiile comentate din clasicii români şi străini, unde critici rău intenţionaţi au falsificat istoria şi textele literare pentru a găsi argumente în sprijinul teoriilor lor retrograde, şi chiar în modestele broşuri de popularizare ştiinţifică, în foarte multe lucrări din aceste categorii s'a făcut de fapt, mai mult sau mai puţin făţiş, apologia hitlerismului, e le nef i ind decâ t tot a t â t ea mi j loace de a sluji i n t e r e s e l e imperialismului, duşmanul de moarte al clasei muncitoare, al poporului. Anexe Câteva exemple luate la întâmplare, vor demonstra, cu prisosinţă, acest lucru. E suficient să parcurgem titlurile înşirate în volumul de faţă, ca să găsim sumedenie. „Cultura" imperialistă susţine, cu lux de argumente, că ştiinţa ar fi un concept abstract, desprins de realităţile înconjurătoare, în afara şi deasupra luptelor dintre oameni, a luptelor dintre clase, şi că savantul nu trebuie să participe la lupta politică. E limpede cât de mincinoasă este această teorie. Fascismul este primul care a folosit din plin ştiinţa pentru aducerea la îndeplinire a ţelurilor lui criminale, îndreptate împotriva clasei muncitoare. Dar, în acelaşi timp, hitleriştii de pildă, au ars cărţi de mare valoare istorică sau ştiinţifică, cum ar fi etica lui Spinoza, lucrările lui Einstein şi desigur, toate operele geniale ale marilor învăţători ai clasei muncitoare: Kari Marx şi Friedrich Engels. Astăzi, după cel de-al doilea război mondial, monopolurile americane, sprijinitoare principale ale imperialismului mondial, folosesc ştiinţa pentru consolidarea situaţiei lor economice şi politice, împotriva celor de care se tem, adică împotriva oamenilor muncii de pretutindeni. Ele continuă astăzi politica culturală a fascismului şi a hitlerismului, interzicând în propria lor ţară, sau în zonele în care îşi exercită dominaţia, toate cărţile cu conţinut democratic-progresist. Pe de altă parte, savanţii americani, corupţi de aceste monopoluri, răspândesc teorii reacţionare, apărând astfel poziţiile imperialismului american şi justificând exploatarea în formele cele mai sălbatice. Deasemenea, ei studiază de pildă apli- carea energiei atomice la industria de război, în loc să caute a-i afla rostul în îmbunătăţirea tehnicei menite să ridice standardul de viaţă al masselor muncitoare. Toate acestea se practicau înainte vreme şi la noi în ţară, iar astăzi ele se practică încă în ţările „civilizaţiei occidentale" sub scutul falselor teorii ale ideologiei imperialiste. Volumul de faţă ne va da prilejul, atunci când îl vom parcurge, să descoperim titluri, ce par la prima vedere cu totul inofensive , dar în care s ' au s t recurat cu abi l i ta te , ce le mai 180 Fond secret. Fond'S" 181 duşmănoase idei la adresa clasei muncitoare sau a populaţiilor conlocuitoare din ţara noastră încă de pildă o broşură din colecţia „Cunoştinţe folositoare", intitulată „Conjunctivita Granuloasă" de Dr I.Glăvan. Printre cauzele esenţiale care au dus la răspândirea acestei maladii, autorul plasează la loc de onoare „năvălirea Evreilor în Europa". Cu alte cuvinte, inepţia stupidă precum că populaţia conlocuitoare evreiască ar fi v inova tă de faptul că în ţara noas t ră exis tă cazur i de conjunctivită granuloasă. Această broşură era destinată a fi răspândită la sate. E limpede că prin ea se încerca să se facă propaganda antisemită. Şi aceasta în modul cel mai „ştiinţific" cu putinţă. Sau iată de exemplu „Tratamentul de medicină socială" al Prof.G Banu, dela Facultatea de Medicină din Bucureşti. în volumul I, pag. 150, găsim: „Menţ inerea purităţii organismului etnic are ne îndoie ln ic repercutări favorabile democratice De aceea este logic să luptăm pe cât posibil în contra încrucişării de rase diferite, să luptăm împotriva metisajului". După cum se vede concepţia dela care pleacă autorul este teoria „purităţii raselor", teorie atât de scumpă fascismului de orice fel. Iar în voi.III, „Asistenţa Socială", la pag.344 şi următoarele se aduc o mulţime de elogii partidului naţional-socialist din Germania. Iată deci cum lucrările aşa-zise de ştiinţă „pură" se găseau în slujba ideilor politice celor mai reacţionare, în slujba hitlerismului. Trecând în domeniul literar, vom afla aceleaşi procedee şi în aceeaşi vastă proporţie. Iată ce sene în „Istona Literaturii Române", pag. 332, d. Gábriel Drăgan: „Ridicându-se în contra acestei infiltraţiuni străine una din problemele permanente ale Românilor fie a străinilor veniţi de curând, fie a celor cu o generaţie-două mai vechi, Eminescu prezintă chestiunea într 'o formă nouă. Formula lui cu privire la Anexe aceşti străini este teoria păturii superpuse. Peste viaţa paşnică a Românilor au năvălit străinii pe diferite căi particulare: politice, fanar io t ice , comerc ia le , indus t r ia le , maş inăr i i t ehn ice e t c , exp loa tând pe băş t inaş i , în general pe meser iaş i sau c lasa ţărănească". La baza criteriilor de judecată ale acestui autor stă prin urmare şovinismul cel mai sălbatic, precum şi întregul complex de idei false şi tendenţioase ale fascismului în general sau ale formelor lui s p e c i a l e d in ţ a r a n o a s t r ă . As t f e l , v o r b i n d d e s p r e M i h a i l Kogălniceanu se spune: „El a fost cel dintâi reformator care a înţeles că desvoltarea şi viitorul unui popor se clădesc pe ţărănime". E uşor de recunoscut aci toria reacţionară şi utopică a „Statului ţărănesc" propagată de fostul partid al trădătorilor naţional-ţărănişti. Acelaşi lucru, cu aproape toţi comentatorii clasicilor noştri. Pretutindeni, sunt strecurate afirmaţii prin care se caută a se ascunde adevărata faţă a lucrurilor şi a se propaga ideile false, necesare menţinerii regimului burghezo-moşieresc şi a exploatării omului de către om. în literatura dintre cele două războaie, burghezo-moşierimea a cultivat cu predilecţie tema ponegririi primei Ţări a Socialismului, a Uniunii Sovietice. Datorită acestei sistematice campanii, chiar scriitorii ce se pretindeau „democraţi" răspândeau în cărţile lor ideile fasciste şi antisemite. Ideile reacţionare erau cu atâta încăpăţânare propagate, încât ele ajunsese a-şi dovedi prezenţa lor până şi în efortul metaforic al scriitorilor. Se poate deci afirma fără teamă de exagerare, că o mare parte din ceea ce s'a publicat în ţara noastră în ultimele trei decenii, precum şi un anumit procent mai redus din ceea ce se publicase anterior, era infectat de idei şovine, reacţionare, rasiste etc. 182 Fond secret. Fond'S' Se înţelege că această situaţie cerea o grabnică remediere. Problema epurării cărţilor cu conţinut reacţionar s'a pus din primul moment al răsturnării regimului antonescian. La 23 August 1944, glorioasa Armată Sovietică a eliberat poporul român din lanţurile robiei hitlenste. Convenţia de Armistiţiu încheiată între Guvernul Uniunii Sovietice şi Guvernul Român, prevedea în art. 16, scoaterea din circulaţie până la 1 August 1945 a tuturor publicaţiilor fasciste, legionare sau naziste. în virtutea acestui articol s'a stabilit prin legea nr.364 din 2 Mai 1945, înfiinţarea unei Comisii, formată din delegaţi ai Comisiei Române pentru Aplicarea Armistiţiului, ai Ministerului Afacerilor Interne, ai Societăţii Scriitorilor din România, ai Ministerului Artelor şi ai Academiei Române. Comisia a funcţionat pe lângă Ministerul Informaţiilor (pe atunci Ministerul Propagandei), şi avea ca sarcină întocmirea listelor de publicaţii interzise şi scoaterea din biblioteci, anticarii, librării, chioşcuri, debite e t c , a tuturor publicaţiilor care cuprindeau idei fasciste, hitlenste, legionare, şovine sau rasiste. Mai târziu, în 1947 în 10 Februarie, Tratatul de Pace dintre România şi puterile aliate şi asociate prevedea la art.5: „România, care, în conformitate cu Convenţia de Armistiţiu, a luat măsuri pentru dizolvarea tuturor orgamzaţiunilor de tip fascist pe teritoriul român, fie ele politice, militare sau paramilitare, precum şi a altor orgamzaţium făcând o propagandă ostilă Uniunii Sovietice s 'au ori căreia dintre celelalte Naţiuni Unite, nu va îngădui în viitor existenţa şi activitatea unor organizaţiuni de această natură care au drept scop lipsirea poporului de drepturile sale democratice". Clauza aceasta nu a venit ca ceva impus din afară, ci ea era expresia însăşi a voinţei poporului român. Partidul Comunis t Român arătase că lupta împotriva celor ce căutau să împiedice democratizarea ţării nu putea fi dusă fără interzicerea tuturor 183 Anexe publicaţiilor în care se propagau ideile fasciste şi fără o acţiune energică de epurare a tuturor publicaţiilor în general. Acţiunea de cercetare şi identificare a publicaţiilor fasciste a fost cerută şi puternic sprijinită de întreaga opinie publică democrată românească. Prin presă, prin corespondenţă, la radio, pretutindeni, oamenii cinstiţi ai acestei ţări au cerut epurarea materialului tipărit, literar, ştiinţific, sau de orice altă natură, care încerca să infecteze poporul printr 'o propagandă duşmănoasă clasei muncitoare. Prima listă de publicaţii interzise a apărut în Martie 1945, în Monitorul Oficial, în baza art. 16 al Convenţiei de Armistiţiu. La 1 Iulie 1946, Ministerul Informaţiilor a publicat o broşură de 156 pagini care conţinea aproximativ 2.000 de titluri de cărţi interzise în limbile română, maghiară, franceză, germană, italiană etc. Cu volumul de faţă această operaţiune îmbracă un caracter mai vast, lista publicaţiilor interzise în diferite limbi atingând cifra de cea. 8.000 titluri, în care se cuprind şi toate titlurile publicate anterior. Cele 6.000 de titluri noi reprezintă munca dusă de Serviciul Edituri şi Control, al Direcţiunei Literare, din Ministerul Artelor şi Informaţiilor, în intervalul 1 Dec. 1947 1 Mai 1948. Această operaţie de desinfectare a sectorului cuvântului tipărit din ţara noastră deşi a dus la formarea prezentului volum de proporţii destul de impresionante, este departe de a fi terminată, într 'adevăr, după cum am avut prilejul să arătăm, întinderea şi pă t runde rea ideologie i fascis te r eac ţ iona re , avea p ropor ţ i i considerabile şi care, cu prilejul acestei operaţii de verificare nu au făcut decât să iasă pe deplin la iveală. Este evident că în ultimii ani, editarea lucrărilor cu conţinut reacţionar a fost din ce în ce mai rară, până când la un moment dat a ajuns cu neputinţă. Acest fapt ar părea să arate că acţiunea de epurare a cărţilor ar putea să ia sfârşit. Situaţia nu se prezintă însă astfel.Una din cauzele principale care cer continuarea acestei 184 Fond secret. Pond 'S" 185 operaţii este exodul bibliotecdor particulare în anticarii. Necontenit se varsă pe piaţă mii de cărţi în care sunt expuse pe larg teoriile otrăvitoare ale imperialismului. Ascuţirea luptei de clasă în ţara noastră, în condiţiile trecerii de la democraţia populară la socialism, face ca lupta dusă pe plan ideologic de clasa muncitoare împotriva ideologiei reacţionare să fie din ce în ce mai înverşunată. Zi de zi ies la iveală noi lucrări care făceau propagandă pentru monarhie , pentru regimul burghezo-moşieresc, pentru socialdemocraţia de dreapta trădătoare etc. Lupta pentru curăţirea sectorului cultural de toate aceste publicaţiuni fasciste şi profasciste, publicaţiuni care în fond caută să apere şi să justifice exploatarea omului de către om, nu va lua sfârşit decât atunci când ele nu vor mai exista decât în câteva biblioteci oficiale documentare, unde istoricii viitorului vor avea prilejul să studieze epoca cea mai neagră din istoria modernă a omenirii, epoca imperialismului monopolist şi a crimelor sale împotriva umanităţii INSTRUCŢIUNI Broşura de faţă cuprinde toate titlurile de cărţi interzise, tipărite până acum în publicaţiile Ministerului (broşura: „Publicaţii le Scoase din Circulaţie până la 1 Iunie 1946", Bucureşti 1946, plus Monitoarele Oficiale, Numerele 70, 142, 169, 185, 218, 240 din 1947 şi 29, 32 din 1948), precum şi o altă serie de titluri până acum nepublicate. Ea înlocuieşte orice publicaţie anterioară similară. In punctele unde diferă de publicaţiile anterioare, se va considera definitivă numai soluţia din prezenta broşură Anexe Indicaţiuni generale 1. Se vor scoate din circulaţie numai ediţiile specificate în broşură. Atunci când datele bibliografice l ipsesc din aceasta, lucrarea se va îndepărta numai pe baza numelui autorului şi a titlului volumului. 2. Unele ediţii ale autorilor clasici sunt interzise pentru spiritul fascist în care s'a făcut editarea, comentarea şi prezentarea lor. Sunt interzise prin urmare numai ediţiile din clasici precis indicate în broşură. 3. Toate manualele şcolare anterioare anului 1947, sau care nu figurează pe tabloul oficial al manualelor aprobate de Ministerul învăţământului Public sunt din capul locului interzise fără a mai fi necesară menţionarea lor expresă în prezenta broşură. 4. Orice hărţi care înglobează între graniţele Republicii Populare Române teritorii ce nu-i aparţin sunt interzise. Hărţile din cuprinsul diferitelor lucrări ştiinţifice vor fi puse în acord cu graniţele ţării, prin diferite procedee (haşurare, decupare e t c ) , dar numai atunci când ele nu pot fi eliminate total. La fel se va proceda cu stema regală sau cu orice alte însemne ale fostei dinastii. 5. Sunt interzise toate calendarele, almanahurile populare e t c , de orice fel din perioada 1938-1944. 6. Orice lucrări datorite următorilor autori indiferent dacă sunt sau nu trecute în broşura de faţă sunt interzise din principiu: Români: 1. Antonescu Ion 2. Antonescu Mi hai 3. Antonescu Maria Mareşal 4. Alexianu Gh. 5. Brăileanu Traian 6. Codreanu Corneliu Zelea 186 Fond secret. Fond'S" 7. Cuza A C . 8. Crainic Nichifor 9. Cantacuzino Alexandru 10. Călinescu Armând 11. Cancicov Mircea 12. Dianu Romulus 13. Goga Octavian 14. Gyr Radu 15. Moţa Ion 16. Manoilescu Mihail 17. Marcu Alexandru 18. Mamu Iuliu 19. Mihalache Ion 20. Popescu Stelian 21 . S imaHor ia 22. Sân-Giorgiu Ion 23. Şeicaru Pamfil 24. Seişanu Romulus 25. Sidorovici Teofil Gh. 26. Schmidt Andreas 27. Vaida-Voevod Al 28. Vulcănescu Mircea Străini: 1. Bottai Giuseppe 2. Balbo Italo 3. Churchill 4. Ci ano Galeazzo 5. Dietnch Otto 6. Diehhl Karl 7. De Gaulle Charles 8. Darré Walther Roberto Forges 187 Anexe 9. Franco 10. Goebbels Joseph 11. Göring Herman 12. Grandi Dino 13. Gayda Virginio 14. Günther Prof. Dr.Hans 15. Hitler Adolf 16. Hess Rudolf 17. Mussolini Benito 18. Pétain 19. Pavolini 20. Pavelici Ante 2 1 . Rosenberg Alfréd 22. Salazar Oliveira 23. Schirach Bal dur von 24. Schacht Dr.Hialmar 25. Sforza Contele 26. Starace Achille 27. Trotzky L. 7. Prezenta broşură rămâne unic îndreptar pentru identificarea şi îndepărtarea publicaţiilor fasciste. Ea va fi continuată sub forma unor broşuri suplimentare notate 1,2, 3 e t c , care vor conţine câte 1.000 (una mie ) t i t luri noi până la sfârşi tul ope ra ţ i i l o r de desfascizare a întregului sector al publicaţiilor de orice fel din ţară. [Extras din voi. Publicaţiile interzise până la 1 mai 1948. Buc, 1948, p.5-15] ANEXA VII: [Publicaţii nedifuzabiîe. Liste de circulaţie internă, 1949} F o a i e de t i t lu : Pub l i ca ţ i i n e d i f u z a b i l e / L i s t e de c i r c u l a ţ i e internă/1949 188 I'ond secret. Fond'S' I N S T R U C Ţ I U N I Această broşură cuprinde o sene de cărţi, al căror conţinut este, fie direct sau indirect, duşmănos regimului, fie semănător de confuzie. Din diferite motive ele n ' au fost trecute în broşura „Publicaţiile interzise". Totuşi difuzarea în masă a acestor cărţi, nu este de dorit. De aceea s'a alcătuit această broşură de circulaţie internă. Cărţile cupnnse în broşura de faţă, nu sunt difuzate pnn Centrul de Difuzare, stocurile existente deja în librării sau anticarii , urmează a fi pe cât posibil adunate de pe piaţă Deasemenea ele vor fi retrase din toate bibliotecile populare, în bibliotecile de specialitate, vor putea rămâne unele titluri cu valoare documentară sau de specialitate. Cărţile din fosta Editură Socialistă şi fosta Editură a Partidului Social Democrat, cu excepţia acestora mai jos notate, vor fi şi ele retrase din circulaţie. 1. Upton Sinclair Jimmie Higgins 2. Plehanov Probleme fundamentale ale Marxismului 3. Kari Marx Salarii, Preţ, Profit 4. Plehanov Concepţia Materialistă şi rolulţKrsona/ităţii în istorie 5. Fr.Engels Războiul ţăranilor germani 6. Anatole France Insula Pinguinilor 7. Kari Marx 18 Brumar 8. Roza Luxemburg Scrisori din închisoare Operaţia de retragere din circulaţie a cărţilor cuprinse în această broşură, trebuie efectuată cu tact şi discreţie. A 1. ACSINTEANU Ueorge. Copilul norilor. Cartea cu minuni. Buc. 1936. Cartea Românească 189 Anexe 2. AC TERI AN Haig. Limitele artei. Buc. 1936. Luceafărul. 3 . A C T E R I A N H a i g . Pretexte pentru o dramaturgie românească. Buc. 1936. Vremea. 4. A D A M E S C U Gheorghe. Elocvenţă streină. Buc. (Bibi. pentru Toţi Nr. 48-49). 5. ADANI Frederich. Luise, Königin von Preussen, Berlin, 1882 Diimmelers. 6. A D E R C A F. Domnişoara din str. Neptun. Buc . 1945. Cugetarea. Liber doar în librari 7. ADERCA F. Mireasa multiplă. Buc. 1921. Universala Alcalay. 8. ADERCA F. 1916. Roman. Bucureşti. Socec. 9. ADERCA F. Ţapul. Buc. 1921. Viaţa Românească. 10. AGÂRBICEANUI. Datoria. Buc. Alcalay (Bibi. pt. Toţi nr.860). 11. A G Â R B I C E A N U I. Diavolul. Buc . Adevă ru l (B ib i . Dimineaţa nr.2). 12. A G Â R B I C E A N U I. Două iubiri. Buc. 1923. Ed. Cult. Naţională. 13. AGÂRBICEANU I. Minunea. Buc. Fund. Carol. 14. AGÂRBICEANU I. Pustnicul şi ucenicul său. Fund. Carol. 15. AGÂRBICEANU Ion. Sectarii. Buc. Cugetarea. 16. AGÂRBICEANU I. Scene. Buc. Cartea Românească. 17. AHN F. Noua metodă practică pentru Limba Engleză. Buc. Socec. Se vor scoate doar din librării. Pot rămâne în anticarii. 18. AHN F. Noua metodă practică pentru Limba Franceză. Buc. Socec. Se vor scoate doar din librării. Pot rămâne în anticarii. 19. AHN F. Noua metodă practică pentru Limba Germană. Buc. Socec. Se vor scoate doar din librării. Pot rămâne în anticarii. 20. AKDAL. Fragmente. Buc. Ed. Noastră. 21 . AKDAL. Gimnastica gândirii. Buc. 1946. Ed. Noastră. 22. AL. GEORGE Ion. Aquile. Câmpina. 1923. Tip Gologan. 23. ALB ANI Tiron. Leul dela Siseşti. Oradea. Cercul Ziariştilor. 190 Fond secret. Fond'S" 191 24. ALECSANDRI Vasile. Drame istorice. Ediţie îngrijită de George Baiculescu. Craiova. Scrisul Românesc. 25. ALECSANDRI V., COŞBUC Gh. şi Şt O.IOSIF. Legende şi pasteluri Cu studii introductive şi note de Paul I. Papadopol Buc. 1943. Cugetarea. 26. ALECSANDRI Vasile Opere complecte. Seria I. Poezii voI.II. Buc. 1922. Socec. (Bibi. Clasică). 27. ALECSANDRI Vasile. Poezii. Voi. tip. sub îng. Prof. N I . Herescu. 28. ALECSANDRI V. Poezii populare ale Românilor Ed. îngr. de Prof. I.Popescu. Buc 1943. Naţionala Mecu. 29. ALECSANDRI Vasile. Teatru. (\miediile. Ediţie comentată de Al.Iordan. Craiova. Scrisul Românesc (Clasici Români Comentaţi). 30. ALECSANDRI V Teatru IU, lorgu de la Sadagura, Doi morţi vii. Buc. (Bibi. pt. Toţi nr. 1095-1906). 3 1. ALEXANDRESCU Al I Raporturile dintre Stat şi funcţionari. Buc. 1921. România Nouă. 32. ALEXANDRESCU Matei Leagăn de îngeri Buc. Alcalay. 1942. (Bibi. pt. Toţi nr 1525). 33. ALEXANDRESCU Matei Vămile Văzduhului. Buc. 1942. Universul Literar. 34. ALEXANDRU Tiberiu. Muzica populară bănăţeană. Buc. Ed.Cercul Bănăţenilor Rămâne în bibi. muzicale, folclorice, de specialitate. 35 ALIMĂNEŞTEANU Al. Organizarea muncii rurale Buc 1927.Independenţa 36. ALIOŞA G. ( a/ătorie spre cercuri. Buc. Mărgăritarele Lumii. 37. AMBRA Lucio d'(Renato Manganella). Meseria de soţ. Buc. Cugetarea. 38 AMBRA Lucio d ' (Renato Manganella). Profesiunea de soţie. Buc. Cugetarea 39. ANET CI aude Russische Lrauen Leipag. 1926. Wellwe& Co. Anexe 40. ANGHEL D. Opere complecte. Buc. 1924. Cartea Românească. 4 1 . A N G Y A L Pal. A veszélyes hirkeltés. (Stârnirea ştirilor primejdioase). Budapest, 1942. Tip. Attila). 42. ANTIM Şt. Problema rurală. Buc. 1932. Cartea de aur. 43. A N T I P A G r . Despre Muzeele Săteşti. 1935. Fund. Carol. 44. ANTIPA Gr. L 'occupation etmemie de la Roumanie etses conséquences économicjues et sociales. Paris New Haven U. S.A. 45. ANTISTH1US. /// genul..tinerilor. Buc. Fd. Cultura Poporului. 46. ANTONESCU Emánuel. Discursul Domnului... ţinut cu ocaziunea discuţiilor asupra bugetului. Buc. 1924. Impr. Statului. 47. ANTONESCU G. G. şi NICOLAU V. P. Antologie pedagogică, ambele volume. Buc. Cultura Românească. Inst. Pedagogic Român. 48. ANTONESCU G.G. Educaţia morală şi religioasă în şcoala românească. Buc. Cultura Românească. 50 ANTONESCU G.G. Istoria Pedagogiei. Buc. Cultura Românească. 51 . ANTONESCU G.G. Pedagogia generală. 52. ANNUNZIO Gábriel d' Episcopo et C-ie. Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi nr. 1146-47). 53. ANNUNZIO Gábriel d 'Martirulşi alte nuvele. Buc. (Bibi. pt. Toţi nr. 570). 54. A R B E L L O T Simon. Maurras, homme d'action. Paris , 1937. Denoelet Steele. 55. ARCAŞ N. Fecioara vândută. Buc. Ancora. 56. ARCAŞ N. Ocnaşul. Buc. (Bibi. pt. Toţi nr. 1027-29). 57. ARCHIP Ticu. Inelul. Buc. 1922. Socec. 58. ARDELEANU C. Am ucis pe Dumnezeu. Buc. 1929. Cartea Românească. 59. ARDELEANU C. O crimă.... Buc. 1943. Contemporană. 60. ARGEŞANU Const. Drumuri Albastre. Buc. Adevărul. 61. ARH1BALD. Cimitirul'prizonierilor români. Buc. 1921. „Poporul". 62. ARIFIANU Virgil şi NISTOR Justin. Jurisprttdenţa în Dreptul Penal Militar. Buc. 1931. Munca Grafică. 192 Vond secret. Fond'S' 63. ÁRION Dinu G. Două studii de istorie a dreptului românesc despre prerogativele marilor boeri moldoveni înainte de Ştefan cel Mare. Buc. 1942. Universul. 64. ARISTOTELES. Etica Nicomalică. Trad. din limba elină de Traian Brăileanu. Buc. 1944. Casa Şcoalelor. Rămâne în bibi. speciale. 65. A R M S T R O N G H C Stăpânul Arabiei. Modernă. 66. ARNAUD René. Le cottp d'état du 2 Decembre. Paris, 1926. Hachette. 67. ARNOLD Edwin. Lumina Asiei sau marea renunţare Buc Curierul Judiciar. 68. ARNOLD Percy Bancherii din Londra. Buc. 1939. Socec 69. ARTIN1AN Rant Minunate povestiri biblice. Buc. 1943. Graiul Literar. 70. ARTZD3ASEW Mihail Extrema limită Buc. 1939. Cugetarea. 71. ASLAN I C . Odinioară. Buc. Alcalay. 72. ASLAN G. Spre ideal Buc. Steinberg. (Bibi. Căminul). 73. ASQU1TH D I La genése de laguerre. Paris. 1924. Payot 74. ATANASIU D I Femeea eterna poveste... Buc. 1945. Cugetarea. 75. ATHANASIE (Episcop) Sfaturi duhovniceşti. Buc. 1946 Inst. Biblic şi de Misiune al Bis Ortodoxe-Române. 76. AUBRY Octave Orfanul Europei. Buc Vatra. 77. AUGUST Luli Sonată. 1945. Cartea Românească. 78. AZAY P. Pe ogoarele patriei Buc. 1947. Independenţa. 7 9. A Y M E Marcel. Povestirile motanului Buc. Ed. de Stat H 1. BACALBAŞA C Bucureştii de altădată Buc. Univ. 2. BACALBAŞA Laurenţiu I. ( a/ătortndpe PJnn. Buc Cult. Rom. 3 BACALBAŞA Laurenţiu I Steaua mea Buc. Cui. Rom 193 Anexe 4. B Á B E A N U Pompi l iu . Curtea de Argeş sub Voevozii Basarabi. Buc. 1942. Impr. Naţ. 5. BÂDESCU Lazăr. Magistrat. Buc. Cartea Românească. 6. B A G U L E S C U Gh. Aniiquitas rediviva. Craiova, 1926. Apărarea Naţională. 7. BAINVILLE Jacques. Histoire de trois générations. Paris. 1918. Fayard. 8. BALACI Ştefan. Cum am jacul milităria. Buc. Ed. Noastră. 9. BALACI Ştefan. //; sat la noi. Buc. Ed. Noastră. 10. BALACI Ştefan. Numai cu vitele se scoate sărăcia din casă. Buc. Ed. Noastră. * 11. BALACI Ştefan. Surdul n 'aude dar... le potriveşte. Buc. Ed. Noastră. 12. BALACI Ştefan. Tunsă sau rasă... Buc. Ed. Noastră. 13. BALACI Ştefan. Vecinele. Buc. Ed. Noastră. 14. BĂLAN Ioan. Logodna solemnă. Blaj. 1945. Tip. Seminarului. 15. BĂLAN Ioan. Viaţa luilsus. Lugoj. MateiMarianov. 16. BALANICA T. Acţiunea de îndrumare forestieră. Buc. 1947. Impr. Naţ. 17. B Ă L C E S C U Nicolae. Monografii istorice publicate de V. V. Haneş. Buc. Tip. Rom. Unite. 18. BĂLCESCU N. Puterea armată. Publicată de V. Haneş. Buc. Tip. Rom. Unite. 19. B Ă L C E S C U N. Scrieri istorice. C o m e n t a t e de P . P . Panaitescu. Craiova. Scrisul Românesc. 20. BĂLTĂŢEANU Nona G. Dureri ce nu se spun. Buc. 1934. Cartea Românească. 21 . BANCIU Nicolae. Bunicii şi nepoţii. Buc. Ed. Noastră. 22. BANCIU Nicolae. Cinsteşte pe tatăl tău. Buc. Ed. Noastră. 23. BANU C. Grădina lui Glancon... Buc. 1937. Fund. Carol. 24. B A N U Gr. ( D r ) . Mortalitatea infantilă în România. Buc. 1930. Göbl. 194 Fond secret. Fond'S' 25. BÁRBULESCU N Cunoaşterea ştiinţifică. 1946. Casa Şcoalelor. 26. BARCLAY FlorenceL. Măfănnle (The Rosaty). Buc. Cioflec. 27. BARING Maurice. Daphne Adeane. Buc. Cioflec. 28. BARNOSCHI D.V. Ahileton-Nudist-Palace. Buc. Cult. Rom 29. BARNOSCHI D. Conspiraţia Dărmănesctdui. Buc. 1936 Cartea Românească 30. BARNOSCHI D.V. Naţiunea Europeană. U.S.A. şi opera Domnului Titulescu pentru realizarea acestui ideal. Adevărul 1935. („Demogorgon"). 31 . BARNOSCHI D.V. Răfiieli boereştt... Buc 1932. Cartea Românească. 32. BARRES Maurice. /. 'ennemi des lois. Paris 1927. Pion 33. BARRES Philippe. Charles de Gaulle. Buc. Universul. 34. BÂRSAN Zahana Se face ziuă Buc. Cioflec. 35. BART Jean. Peste Ocean Buc 1929 Cartea Românească 36. BASCOVICI ŞERBAN. Nae S.T.B. Buc Bucur Ciobanul 37. BASARABESCU I A Ovidtu Şicană şi Sâmburele Buc Cugetarea. 38. BASARABESCU I A . Proză Buc 1942. Cugetarea. 39. BASSOHamil ton Mainstream. New-York. 1943. Overseas Edition. 40. BATZARIA N. Colina îndrăgostiţilor. Buc. Adevărul. 4 1 . BECESCU Silvan Gh. Război sau mentalitate. „Lumina" 42. BECKER Cari L. How new wi/lthe betterworldbe? N e w York. Overseas Edition. 43. BE1U-PALADI Mana Probleme de educaţie. Buc. 1936. Cartea Românească 44. BENARY N. Kibuţ şi Kvuţa B u c . 1945. Bicunm. 45. BENEŞ V. Hanul Roşu. Sighişoara. Miron Neagu. 46. BENJAMIN René. Aliborons et démagogues. Paris. 1927. Fayard. 195 Anexe 47. BERAUD Henri. Lágerbe d'or. Paris. 1928. Les Editions de France. 48. B E R A U D Henri. Le NJuillet. Paris. 1929. Hachette. 49. B E R G I . Abecedarul dragostei. Buc. Vatra. 50. BERNEAEmest. Colina lacrămi lor. Buc. 1943. Dacia Traiană. 51 . B E R T O N E T T I G . Urechile luiMeo. 1946. Universul. 52. B E T T E X F. Creştinismul şi Studiul naturii. Bucureşt i . 1923. Pavel Suru. 53. BIANU Ion. Momente Culturale. Buc. Alcalay. 54 . B I B E R I I o n . Etudes sur la littérature roumaine contemporaine. Paris. 1937. Corymbe. 55. BIBERI Ion. Introducere la studiul creditaţii. Buc. 1946. Fund. Minai. 56. BIBERI Ion. Lumea de mâine. Buc. Forum. 5 7 . B I G G E R S E a r l D e r r . Detectivul Galben. B u c . „Independenţa". (Romanele captivante. Colecţia „Enigma"). 58. BLAGA Lucian. Artă şi valoare. Buc. 1939. Fund. Carol. 59. BLAGA Lucian. Cultură şi Cunoştinţă. Cluj. 1922. 60. BLAGA Lucian. Fapta. Fund. Carol. (Cartea Vremii). 61 . B L A G A Lucian. Geneza metaforei şi sensul culturii. Buc. 1937. Fund. Carol. 62. B L A G A Lucian. Pietre pentru templul meu. Sibiu. 1919. Cosînzeana. 63. BLAJIU Vasile. Casa părintească. Buc. Editura Noastră. 64. BOBOC Ioan Şt. Dragostea. „Florisufleteşti". Buc. 1947. Ed. Noastră. 65. B O C A Roman. Condiţiile de existenţă ale ştiinţelor. Buc. Ed. Noastră. 66. B O C A Roman. Ştiinţele Etice şi idealurile omenirii. Buc. Ed. Noastră. 67. BOITOS Olimpiu. Une correspondancefrancaise concernant le congres de Berlin (18'8). Buc. 1931. Cartea Românească. 196 Fond secret. Fond'S 68. BOJER Johan. Fuge pământul Buc Vatra. 69. B O L D U R Alexandru Societatea Naţiunilor .şi Ştiinţa Dreptului Internaţional. Chişinău 1972. Cartea Românească. 70. BOLOCAN Vasile. Rezolvarea crizei noastre economice Buc. 1945. Tip. Românesc. 71 . B O L O G A Lucian. Elevul conducător Inst. Psih. Cluj, Sibiu. 1943. 72. BOLOGA Lucian Lectura tineretului Cluj. 1933. Inst Psih. Univ. 73. BOND1 Dinu. Ave Maria. Buc Enciclopedia. 74. B O N N E R O T Jean. Jérome et Jean Tharaud. Paris La Nouvelle Revue Cntique. 75. BONTEMPELLI Massimi Statodi Grazia. Firenze. 1942 Sansoni. 76. BORGOVANU V Gr Logica intuitivă pentru normalişti. Buc. Steinberg. 77. BORS Lucia Doamna Elena Cuza Buc Casa Şcoalelor. 78. BOTEZ Demostene. Dumnezeu. Buc Alcalay (Bibi. pt. Toţi nr. 1446-47). 79. B O T E Z I. Aspecte din civilizaţia engleză. Buc . 1945 Universul. 80. BOTIŞ Teodor. Monografia familiei Mocioni. Buc. Fund. Carol. Rămâne în bibi de specialitate 81. BOTTAEmil Pe o gură de raiti Buc 1943 Naţionala Mecu 82. BOTTA Dan Cazul B/aga. Buc 1941. Bucovina. 83. BOTTA Dan. ("omedia fantasmelor. Sighişoara Miron Neagu. 84. BOUCITER Arthur. L 'Allemagne en perii. Paris. Nancy. 1914. Berger-Levrault 85. BOUCHHOLTZ Fritz Elsass Lothrtngen. Leipzig. 1928. 86. BOURGEOIS Léon. L 'éducation de la democraţie francai se. Paris. Cornély 197 Anexe 88. B R Â D E Ţ E A N U Const .Gh. Isvoarek de electricitate. Craiova. 1924. Ramuri. 89. BRAND Max. Tigrul. Buc. 1943. Centrala Presei. 90. BRANISKI Al. Materiile prime ceramice româneşti şi raţionala lor întrebuinţare. Buc. 1943. Luceafărul. 91 . BRÂTESCU-VOINEŞTI Ioan Al. Neamul Udreşlilor. Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi Nr.668). 92. BRÂTESCU-VOINEŞTI Ioan Al. Sorana. Buc. Cartea Românească. 93. BRÂTIANU G.I. les Vémtiensdans laMerNoire au XIVe siécle. Buc. 1939 (Academie Roumaine). Impr. Naţionale. 94. B R A T U Gheorghe . Cinci Conferinţe de Astronomie. Timişoara. 1942. Tip. Românească. 95. BRATU Traian. Din înţelepciunea lui Goethe. Buc. 1937. Casa Şcoalelor. 96. BREAZU Ion. Literatura Transilvaniei. Buc. 1944. Casa Şcoalelor. 97. BREAZU Ion. Viaţa Literară românească în Ardealul de după unire. Cluj. 1934. Minerva. 98. BREAZU G. Colinde. Buc. 1938. Fund. Carol. Rămâne în bibi . speciale . 99. B R E A Z U G. Colindele. Craiova. Scrisul Românesc (Melos). Rămâne în bibi. speciale). 100. BRIDGE Ann. De deux cotés de la frontiere. Geneve. 1943. Jeheber. 101. BRIDGE Ann. Frontierpassage. Berna 1943. Alfréd Scherz. 102. BRIDGE Ann. Idilă de primăvară. Buc. 1946. Cui. Naţ. 103. BROMFIELD Louis. Secolul de aur. Buc. Pro Pace. 104. BRONTE Anne. Doamna din Wildieli. Oninia. 105. B R O W N Harry. Promenade au soleil. New-Jork. 1944. Overseas. 106. BRUNNGRABER Rudolf. Războiul opiului (Opium krieg). Buc. 1941. Gorjan. 198 Fond secret. Fond"S " 199 107. BRYCE James. Naţiuni/e neutrale şi războiul aciuai London Harrison & Sons 108 BUCKPearl. Drumul spre \iaţă. (.burneyforUfe). Buc. P ro Pace 109. BUCK Pearl S. Exilata flhe Exile). Buc. Contemporană 110 BUCUR Ion A. La maluri de linişte Buc 1940 Universul 111. BUDAI-Deleanu I. Ţiganiada, Ediţie îngrijită de Ion Pillát. Buc. 1943. Cartea Românească. 112 BUGARIU Aurel Mărturii din trecut. Buc. 1940 Universul. 113 BULFINSKY Suzana. Reîntoarcerea. Buc Socec 114. BULFNICH Thomas. Legende Caroltngiene. Buc. Agred 115. BULOW. Prince de Kiémoii es du chancelier. (3 voi ) . Paris Pion. 116. BUMBEŞTI Gheorghe. Logica lui Hegel. Buc. 1944. Caiete de Filosofic 117 BUMBEŞTI Gheorghe Valoarea idealului. Buc. 1944. Caiete de Filosofie. 118. BUONAIUTI Ernesto SfântulAugustin Buc Fund. Mihai. 119. BURICESCU Ion F. Câteva îndrumau metodice pentru norma/işti şi învăţători Buc Cultura Românească. 120. BURICESCU Ion F. Scrisori către Terţius. Buc. 1928 Casa Şcoalelor. 121 BURNES Eugene El s'Un 'enieste qu un New York 1944 Overseas Edition. 122 BURTON Miles. Deathal cross-roads London. W.Colhns. 123 BUSUIOCEANU Al. Figuri şi căiţi. Buc Cartea Românească 124 BUSUIOCEANU Al La galerie de peintures de sa Ma/esté le roi Car ol 11 de Roumanie. Paris. 1949 Les Beaux Arts. Va rămâne în bibi. de specialitate. Nu se va distruge nici un exemplar. 125 BUTA Nicolae. Avram fancu şi opera sa. Cluj. 1924. Bornemisa. Anexe c 1. CALED0N1U Ovid. Vrăjitorul apelor. Buc. 1942. Fund. Carol. 2. CALLOIANU M.B. Educaţiunea naţională. Craiova 1889. Tip. Samitca. 3. CALOTESCU-NEICUConst . Debut. Craiova. 1944. Ramuri. 4. CÂLUGĂRU Dumitru. Feliciţi sunt... Sibiu 1948. Ariiiediecezana. 5. CAMBREA Nicolae. Democratizarea armatei. Buc. Socec. 6. CÂMPEANU Nicolae. Călătorie. Buc. Ed. Noastră. 7. C Â M P E A N U Nicolae. Sighişoara. Buc. Ed. Noastră. 8. CANCICOV Georgeta Mircea. Cântare timpului. Buc. 1940. Socec. 9. CANCICOV Georgeta Mircea. Dealul Perjilor. NaţionalaCiornei. 10. CANCICOV Georgeta Mircea. Moldovenii. Buc. Naţionala Ciornei. 11. CANCICOV Georgeta Mircea. Pustiuri. Buc. Prometeu. 12. CANDREA I A . şi DENSUŞIANU Ovid. Din popor. Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi nr.351-352 bis). 13. CANDREA J. Aurel. Graiu-datini-credinţe. Buc. Alcalay. (Bibl .pt . To ţ iNr . 1343 şi 1344). 14. CANDREA I A , DENSUŞIANU Ov. şi SPERANŢI Th. D. Graiul nostru din toate părţile locuite de Români. Buc. 1908. Socec. 15. CANTACUZINO Ion I. Contrapunct teatral. Buc. 1940. Universul. 16. CARACOSTEA D. Expresivitatea limbii române. Buc . 1942. Fund. Regale. 17. CARACOSTEA D. lzwarele lui G. Asaki. Buc. 1928. Socec. 18. CARACOSTEA D. Poetul Brăteseu Voineşti. Buc. Viaţa Românească 19. C A R A C O S T E A D. Un mare critic român modernist: Domnul Eugen Lovinescu. Buc. 1927. Cartea Românească. 200 Fond secret. Fond'S" 201 20. CARAGIALE I L Notiţe şi fragmente literare. Buc. (Bibi. pt. Toţi Nr. 121-122). 2 1 . CARAMFIL Georges G Studiu statistic asupra valorii leului între anii 1925-1925. Buc 1927. Tip. Reforma Socială 22. CARAMFIL Georges G Studiu statistic asupra va/orii leului între anii 1916-1925. Buc. Cultura Naţională. 23. CARANICA N. Poeme şi imnuri. Sighişoara. Miron Neagu. 24. CARDAŞ Gh Fabula in literatura românească. Buc. 1934. Oltenia. 25. CARDAŞ Gh Poeţii munteni până la unire (1787-1859). Buc. Alcalay. (Bibi pt. Toţi Nr 1425-1430). 26. CARREL Alexis. Omul fiinţă necunoscută. Buc. 1944. Cugetarea. 27. CAREY BASIL Pericol în Sud. Colecţia „Enigma". 28. CASTELAR Emilio. Povestea unei inimi. Buc. 1917. Universul. 2 9 . C A S S V A N S a r m a . Contes roitmain d'écrivains contemporains. Paris. 1931. Revue Mondiale 30. CASSVAN Sanna. Femeia şi cătuşele ei. Buc. 1946. Publicom. 31. CĂTUNEANU I C . Curs elementar de drept roman Buc 1924. Cartea Românească 32. CAZABAN Al. Păcatul Sfinţiei Sale. Buc. Cartea Românească. 33. CELINE Louis-Ferdinand Mort á Credit. Paris. 1936. Dencél et Stecle. 34. CEREZEARU Ion. Flori negre Buc. 1943. Ţăranu. 35. CERNĂIANU Ioan. Manevra strategică şi bătălia. Lugoj, Husveth & Hoffer 36. CHAMPIGNEUELLE Bernard. Istoria muzicii. Buc. 1944. Agred 3 7. CHARDIGN Y Louis. Maréchaux de France d 'A/béric Clement âPhilippe Pétain. Clermont Ferrand-Pans (1941) Mont Louis. 38. CHASTENET J William Piti Buc. Contemporană. 39. CHENDI liane. Foiletoane Buc. 1925. Cartea Românească Anexe 40. CHESA Luiza. Dragoste din interes. Buc. Ed. Noastră. 41. CHEVNEYPeter. Misiunea cea mare. Buc. Cultura Naţională. 42. CHIFFA Emil A. Poema amintirii vieţii studenţeşti din Jraşovul de odinioară. Lugoj. 1937. Ed. Autorului. 43. CHINARD Gilbert. Thomas Jefferson apőtre de 1 'america- nisme. New York, 1939. Overseas. 44 . C H I R E S C U Aure l . Făt Frumos din Lacrimă, după Eminescu. Buc. 1945. Presa. 45. CHIR1LÂ losif. Zădărnicii. Buc. Ed. Noastră. 46. CHIRU Vasile D. Memoriile unui comisar regal. Brăila. 1920. Ancora. 47. CHRISTIE Agatha. Cărţile pe masă. Buc. 1945. Pro-Pace. 48. CHRISTIE Agatha. Crima din trenul Albastru. Buc. Ed. Continent. 49. CHRISTODORESCU V. şi PAVELEANU Const. Legea 60~pentru anularea şi revocarea unor acte de dispoziţie încheiate în împrejurări excepţionale. Buc. 1945. Presa. 50. CHRISTOFF Theodor. Das heutige Bulgarien. Berlin Tempelhof 1930. Edwin Runge. 51. CIATO Ludovic. într 'un mănunchiu. Cluj. 1925. „Providenţa". 52. CIOCÂRLAN I. Pe plaiu. Buc. Alcalay. 53. CIOCULESCU Şerban. Dimitrie Anghel. Buc. 1945. Publicom. 54. CIOCULESCU Şerban. Introducere în poezia lui Tudor Arghezi. Buc. 1946. Fund.Mihai. 55. CIORÂNESCU Al. Teatrul românesc în versuri şi iss'oarele lui. Buc. 1943, Casa Şcoalelor 56. CIOROGARU Gheorghe I. Păcatul istoriei. Buc. 1945. Tip. Cărţilor Bisericeşti. 57. COCOŞ. De ar curge pe Dunăre vin... Buc. 1939. 58. COHEN Hans. Oameni şi idei. Buc. 1945. Hehaluţ. 59. COLONAS CONSTANTIN. Cartea Căsătoriei. Buc. Cartea Românească. 202 Fond secret. Fond'"S" 203 60. C O M A N Ioan ü . Probleme de filosofie şi literatură patristică. Buc 1944. Casa Şcoalelor. 61. C O M A N Ioan G. Tristeţea poeziei lirice a Sf.Grigore de Nazianz Buc. 1938 Inst Român de Bizantinologie. 62. CONDURACHI Emile, lassy et ses environs. Buc. 1944. 63. CONSTANTINESCU Cristian Vorbirea copilului Buc 1937. Ed. Noastră 64. CONSTANTINESCU Cristian Gh. Tehnica scris cititului. Buc. Ed. Noastră. 65. CONSTANTINESCU D. ('ehoslovcwa. Iaşi. 1935. Gutenberg. 66. CONSTANTINESCU Stelian I Din problemele educaţiei. Buc. 1924. H.Steinberg 67. CONSTANTINESCU Stelian I. Schiţe din Norvegia. Buc. 1920. Al.A.Stănciulescu. 68. CONSTANTINESCU Ştefan N. Mana viţei de vie şi lupta contra ei Buc. 1944. Universul (Bibi. Agricolă). 69. CONTESCU D. Hrănirea vacilor de lapte. Buc. 1944. Universul (Bibi.Agricolă). 70. COPĂCEANU Emanoil. \ 'iaţa şi minunile Sfântului mucenic Gheorghe. Buc. Ed Noastră. 71. CIORBASCA Vladimír. Tanamca. Buc. Adevărul. 72. CORNEA Eliza V. Sfânta Cuvioasa Paraschiva. Buc. Ed. Noastră. 73. CORNILL C.H Det IsraelUische Prophetismus. Berlin undLeipz ig . 1920. Gruytter. 74. COŞBUC Anton. Bibliotecari ţărani. Buc 1945. Luceafărul. 75. COŞBUC George. Dintr'a/e neamului nostru. Buc. 1903. Gutenberg. 76. COSMA Aurel (Dr.) Cosmogonia poporului român Buc. 1942. Universul. 77. COSTESCU George. Bucureştii, vechiul regat. Buc. 1944. Universul. Anexe 78. COSTESCU GH. N. Contribuţiuni la istoria învăţământului nostru primar. Buc. Cartea Românească. 79. COSTICIV. Lupta poporului jugoslav pentru independenta şi libertatea patriei. Ed. P.C.R. 80 COSTIN Maximilián. Vioara Maeştrii şi arta ei. Buc . 1920. Viaţa Românească. 81. COSTIN Miron. Cartea pentru Descălicatul de 'ntâiu.... Buc. 1943. Cioflec. 82. COSTIN Miron şi NECULCE Ion. Cronicarii... Buc. 1941. (Bibi. Sentinela Nr.6). 83. CRĂCIUN I. La contribution roumanie a 1 'historiographie generale. Bibliographie (1927-1938). Buc. 1938. Impr. Naţ. 84. CRĂINICEANU Gr. Organizarea rezen'elor armatei. Buc. 1912. Gobl. 85. CREANGĂ Ion. Amintiri. Buc. 1946. Cartea Românească. 86. CREANGĂ Ion. Amintiri din copilărie. Ediţie îngrijită de prof. Avram P. Todor. Buc. 1947. Naţionala Mecu. 87. CREANGĂ Ion. Opere complete. Introducere de Const. Botez. Buc. Cartea Românească. 88. CREANGĂ Ion. Opere complete. Note de Lucian Predescu. Buc. 1944. Cugetarea. 89. CREŢULESCU Ilie. Necesitatea prieteniei cu U.R.S.S. Buc. 1946. Cartea Rusă. 90. CREVEDIAN. Dragoste cu termen redus. Buc. Cugetarea. 91 . C R E V E D I A N . Maria. Buc. Cartea Românească. 9 2 . C R I S T U R E A N U T. Despre planificare socială şi economică. Buc. 1934. Adevărul. 93. CRISTUREANU T. Uniunea Sovietică. S.S.S.R. România. Buc. 1934, Adevărul. 94. CRONIN A J . Cheile împărăţiei (The Keys ofthe Kingdom). Cioflec. 95. CRONIN A J . Copil străin (The Green Years) Cioflec 204 Fond secret. Fond'S' 96. CUCIUREANU Şt. Gramatica limbii italiene. Buc. 1941. Cugetarea. 97. CUGLER Gngore. Apunake şi alte fenomene. Buc. Vatra. 98. CULEA Ap. D. Aventurile lui Ion Rtincan. Buc. Socec. 99. CULEA Ap. D. Şezători/e copiilor. Buc. 1922. Pavel Suru 100. CURIE Eva Doamna Curie Buc. Cugetarea. 101. CURTUNico lae E. Poezii Buc. 1947 D 1. D A L A D I E R Eduárd . Défense du Paris. Pa r i s , 1939. Flammarion. 2. D A M IAN Ion Irozii. Buc 1942 Cioflec 3. D A N Pavel. Iobagii. Buc Fund Minai. 4. D A N Pavel. Urcan Bătrânul Buc. Fund.Carol. 5. D A N Sergiu. Surorile Veniamm. Buc Vatra. 6. D A N E Clemence. Legendă. Buc. 1946 Tradiţia. 7. DAUDET Léon. Cielde feu. Paris. 1934. Flammarion. 9. D A U D E T Léon Clemenceau qui sauva la Patrie. Paris. 1930. Grasset. 10. DAUDET Léon. Deputé de Paris 1919-1924. Paris. 1933. Grasset. 11. DAUDET Léon Deux ido/e s sanguinaires. La Révolution et sonfils Bonaparte. Paris. 1939. Albin. 12. D A U D E T Léon. Devant la douleur. Paris. Nouv. Libr. Naţionale. 13. D A U D E T Léon Fievres de Camargue. Par i s . 1937. Gallimard. 14. DAUDET Léon Flammes. Paris. 1930 Grasset. 15. DAUDET Léon Lapolicepolitique. Paris. 1934. Denoel et Steel e. 205 Anexe 16. DAUDET Léon. L 'entre-detac-gtierres. Paris. 1915. Nouv. Libr. Naţionale. 17. DAUDET Léon. La réve éveillé. Paris. 1926. Grasset. 18. D A U D E T Léon. Les horreurs de la guerre. Paris. 1928. Grasset. 19. DAUDET Léon. Panorama de la IIL-e République. Paris. 1936. Gallimard. 20. DAUDET Léon. Phryné ou désir et remords. Paris. 1937. Flammarion. 21. DAUDET Léon. Latragiqne existencede Victor Hugo. Paris. 1937. Albin Michel. 22. DAULI Gian. Frescolino. Buc. 1947. Naţionala Mecu. 23. DAUŞ Ludovic. Porunca toamnei. Buc. Socec. (Bibi. pt. Toţi Nr. 1541-42). 24. DA VID T. Precizări necesare... Buc. 1946. (Gordonia). 25. D A V I D E S C U N . Cântecul omului. Craiova. 1927. Ramuri. 26. DAVIDESCU N. Din poezia noastră parnasiană. Buc. 1943. Fund. Carol. 27. DAVIDESCU N. Evul Mediu. Buc. 1937. Fund. Carol. 28. D A V I D E S C U N . Helada. Buc. 1935. Fund. Carol. 29. D A V I D E S C U N . Inscripţii. Buc. 1922. Cult. Naţională. 30. DAVIDESCU N. Leagăn de cântece. Cartea Românească. 31 . D A V I D E S C U N . Renaşterea. Buc. 1942. Fund. Carol. 32. DAVIDESCU N. Roma. Buc. 1936. Fund.Carol. 33. D E L E D A Grazia. Povestiri sarde. Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi Nr. 1205). 34. DEMETRESCU Ştefan. Iată vin curând. Buc. Graiul Literar. 35. D E M E T R E S C U Ilie C. Pădurea din punct de vedere particular şi obştesc. Buc. 1946. Tip. Al.Popescu. 36. D E M E T R I U S V. Puterea vrăjilor şi alte nuvele. Buc. Alcalay (Bibi. pt. Toţi Nr.825-825 bis). 37. DENSUŞIANU Fiii, Ovid O. Ceafă. Buc. 1943. Cugetarea. 206 Fond secret. Fond'S' 38. DENSUŞIANU Ovid şi D. CARACOSTEA. Pentru cultura artistică în şcoală. Buc 1908. Socec. 39. DES SILA Octav. Bucureşti, oraşul prăbuşirilor. Buc 1947. Cartea Românească. 40. DESSILA Octav. Cartea cu minciuni. Buc. Cugetarea. 4 1 . DESSILA Octav Noroiu. Buc. 1946. Cartea Românească. 42 DIACONESCU I. istoria literaturii eline. Buc. Cugetarea. Rămâne în bibi. speciale. 43. DIACONESCU I Istoria literaturii latine. Buc. Cugetarea. Rămâne în bibi. speciale. 44 DIACONESCU Teodor Oul de Paşti. Buc. Ed. Noastră. 45 DIMITRIU Cristea I. Afacerea neregu/elor de/a Domenii. Buc. 1945.1 .C.Văcărescu. 46 DIMITRIU I .G Poetul neamului. D. Bolintineanu. Buc. 1940. Cartea Românească. (Cunoştinţe folositoare). 47 DIMITRIU I.G. şi Bratu I.G Povestea celor trei fraţi. Buc. 1926. Socec. 48 DINU C.G. şi HANES V V Lecturi alese pentru clasa 11 secundară (şipentru orice alte clase). 1940. Cugetarea. 49 DIOGEN. Filosofia lui Maiorescu Buc. 1931. Oltenia. 50. DOBRESCU Al.L. Manual de dansuri naţionale. Craiova. Scrisul Românesc. 51. DOBRESCU Mana. Prin cămin spre civilizaţie. Buc. 1924. Fund.Carol. 52 DOMINIK Hans Kautschuk (Cauciuc). Leipzig. 1941. Tauchnitz. 53. DONGOROZI Ion. Amintiri Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi Nr.1231). 54. D O N G O R O Z I Ion. Belfer îndrăgostit. Craiova. 1934. Scrisul Românesc. 55. DONGOROZI Ion Ţucu Craiova. 1931. Scrisul Românesc. 207 Anexe 56. D O R W A G E N August Emil. Contabilitatea plugarului. Buc. 1942. Cartea Românească. 57. DOUGLAS Lloyd C. Cămaşa lui Christos (The robe). Buc. Cioflec. 58. DOVE Patrick. Prizonier pe GrafSpee. Buc. 1945. Danubiu. 59. D O W B. HistadrutHaovdim. Buc. 1945. icurim. 60. DRÂGOIU Sabin. Monografia muzicală a comunei Belinţ. Craiova. Scrisul Românesc. (Melos). (Poate rămâne în bibi. de specialitate). 61. DRAGOMTR Ion. înghiţitorulde vipere. Buc. Ed.Autorului. 62. DRAGOMIRESCU I M . Funcţionarul Public. Buc. 1930. Răsăritul. 63. DRAGOMIRESCU Mihail, A D A M E S C U Gh. şi RU S S U N.I. Literatura română din cele mai vechi timpuri până în zilele noastre. Buc. Cartea Românească. 64. D R Â M B A D. Apeixu sur Ies travaux technico-forestiers. Bruxelles. 1935. Impr. Breuer. 65. DRÂMBA Demetre S. Etudes physique etmécanique du bois roumain. Nancy. 1932. Berger-Levrault. (Pot rămâne în bibi. de s p e c ) . 66 . D R Â M B A Ovid iu . Filosofia lui Blaga. B u c . 1944 . Cugetarea. 67. D R I N K E R B O W E N Catherine. Jankee from Olympus. New York. 1943-1944. Overseas Edition. 68. D R U M E Ş Mihail. ElevulDima dintr 'a şaptea. Buc. 1946. Bucur Ciobanul. 69. DUCA I.G Portrete şi amintiri. Buc. 1932. Cartea Românească. 70. DUCICIIovan. Comoara împăratului Radovan. Buc. 1946. Cărăbuş. 71. D U L F U P . IsusMântuitoruldupăSf.Scriptură. Buc. 1943. Cartea Românească. 208 Fond secret. Fond'S 72. DULLES Foster Rhea. The Road to Teheran (La Chemin de Teheran). 1944. Overseas Editions (în genere toată colecţia Overseas Edition Inc.) 73. D U M B R A V A Bucura. Der Haiduck. Regensburg. 1908. W. Wunderling. 74. DUMITRESCU Gh.Gh Răspântia lui Mefistofele. Buc. Cartea Românească 75. DUMITRESCU-BUMBEŞTI Gh. Cooperaţia noastră de ieri şi de astăzi. Buc. 1927. „Lupta" 76. D U Ţ E S C U P . Fructele. Buc. 1943. Universul. E 1. EFTIMIU Victor. Comoara. Akim. Ave-Marial. Buc. 1928. Socec. 2. EFTIMIU Victor. Fantoma celui care va veni... Buc. 1923. Socec. 3. EGGERS Kurt. Hűtlen. Berlin 1934. Propylaen. 4. ELIADE Mircea Domnişoara Christina. Buc. Cult. Naţ. 5. ELIADE Mircea. Isabelşi apele Diavolului. Buc. Naţionala Ciornei. 6. ELIADE Mircea. India Buc 1935. Cugetarea. 7. ELIADE Mircea. Mailreyi. Buc. 1946. Cugetarea (Toate operele). 8. ELIADE Mircea. Secretul Doctorului Honigberger. Buc. Socec. 9. EMINESCU Mihail. Poeme. Ediţie îngnjită de Ion Pillát. Buc. 1944. Cartea Românească (Pagini alese Nr.25). 10. ENNERY Adolphe d \ Cele două orfane. 1945. Universul. 11. EPUREANU Paul. Povestea unei gamele. Buc Universul. 12 E P U R E A N U Paul. Poveşti pentru cercetaşi. Buc. Tip. Rom. Unite. 13. EST Eugeniu. Crăiasa Liaiia Buc. 1946. Cugetarea. 209 Anexe 14. EST Eugeniu. Şcoala dragostei. Enciclopedia fotografică. F 1. FALLADA Hans. Johannes Gântschow. Buc. Vatra. 2. F A L L E M. şi A.Mairey . Geographie d'apres guerre. L 'Europe nouvelle. Paris. 1920. Libr.Degrave. 3. F ARC AŞ Ioan N. Curriculum vitae. Vălenii de Munte. 1939. Datina Românească. 4. F A R R E R E Claude . Fumătorii de opium. B u c . Ca r t ea Românească. 5. FEINSTEIN Josephine. Basmele lumii. Buc. Contemporană. 6. FICHTE J.C. Cuvântări către naţiunea germană. Buc. 1928. Casa Şcoalelor. 7. FICHTE Johann Gottlieb. Trei scrieri despre cărturar. Buc. 1944. Casa Şcoalelor. (Poate rămâne în bibi. s p e c ) . 8. FILIMON Nicolae M. Ciocoii vechi şi noi, comentată de George Baiculescu. Craiova. Scrisul Românesc. 9. FILIPESCU C. Laptele. Buc. 1944. Universul. Bibi. Agr. 10. FILIPESCU N. Pentru România Mare. Cuvântări. Buc. 1925. Ancora. 11. FLERS Robert de. Sur Ies chemins de la guerre. Paris. 1919. Pierre Lafitte. 12. FLOCA D. Deva et ses environs. Buc. 1944. 13. FLOREA Dumitru. Isus te cheamă. Buc. 14. FLÓRIAN Mircea. Ce este conştiinţa? Buc. 1947. Casa Şcoalelor. 15. FLÓRIAN Mircea. Misticism şi credinţă. Buc. 1946. Ed. pt. Lit. şi Artă. 16. FLORUIgena . Fără reazem. 1922. Socec. 17. FLORUIgena . Nuvele. Buc. 1926. Cultura Naţională. 210 bondsecrcl. Fond S' 18. FOGAZZARO Antonio. Pereat Rochus şi alte nuvele. Buc. Bibi. pt. Toţi. Nr. 1167. 19. FORESTER C.S. Corsarul de pe Delaware Buc. 1947. Pro-Pace. 20. F O R S T E R F . W . Şcoala şi caracterul. Buc. Cugetarea. 21. FRUNZA C. Tabăra Ţiganilor Buc. 1934. Cartea Românească. 22. FULGA Laurenţiu. Straniu Paradis. Buc. 1940. Universul. 23. FULLERTON Morton W Problems qfpower. London. 1914. Constable. 24. FURTUNĂ Dumitru. Izvodiri din bătrâni Buc. Fund Mihai. G 1. GABEE. Cineeste împăratpeste Israel?'Buc. 1947. „Prietenul". 2. G A B R 1 E L E S C U Al ice . Lumina care se stinge. Buc . Cugetarea. 3. GABRIELESCU Alice. Secretul profesional. Buc. Socec. 4. GADDA Conţi Piero. Gagliarda sau asediul insulei Capri. Buc. 1943. Cioflec. 5. GĂGESCU Nicolae V. Omul în funcţie de ereditate şi mediu. Buc. 1946. Casa Şcoalelor. 6. GALCĂ Th. Expansiunea economică a României în Orientul apropiat prin S.M.R. Buc. 1932. 7. GALITZ1 Christine Avghi ( P h D ). A Study ofAssimi/ation Among the Roumanians of the United States. New York. 1929. Columbia University Press. 8. GALL Paul. Funcţiunea Capitalului în activitatea economică. 1946. Socec. 9. GANE C. Amărâte şi vesele vieţi de jupânese şi cucoane Buc. Ed.Modernă. 10. GARLEANUEm. /////• 'o noapte de Mar „Universala". Alcalay. 211 Anexe 11. G Á T A N M. Creşterea vitelor. Buc . 1944. Universu l . (Bibl.Agr.). 12. GAUCHER André. L 'honorable Léon Daudet. Paris. Parole Francaise. 13. G Ă V Ă N E S C U I . Didactica generală. Buc. 1929. Cultura Românească. 14. GĂVĂNESCU I. Istoria Pedagogiei. Buc. 1919. Steinberg. 15. GAXOTTE Pierre. Frederic alIJ-lea. Contemporana 16. G A X O T T E Pietro. La Rivoluzione Francese. Mi lano . „A Barion". 17. GEORGES Michel Michel. En jardinant avec Bergson. Paris. 1926. Albin Michel. 18. GEORGESCU Gruian I. Nucul. Buc. Universul. (Bibl.Agr.). 19. GEORGESCU M.M. Grădina de legume. Buc. Universul (Bibl.Agr.) 20. GJTELASE Ion I. Specula, sabotajul economic şi organizarea structurală a controlului. Buc. 1946. „Lupta" N.Stroilă. 2 1 . GHEORGHIU Const.V. Caligrafie pe zăpadă. Buc. 1940. Fund. Carol. 22. GHEORGHIU Const. Virgil. Viaţa de toate zilele a poetului. Buc. 1937. Cartea Românească. 23. GHERASIMESCU Const. Criza morală şi necesitatea unui ideal. Buc. 1940. Tip. Capitalei. 24. GHERASIMESCU Toma. Corabia lui Noe. Buc. Ed. Noastră. 25. GHERASIMESCU Toma. Coşuleţulcuflori. Buc. Eminescu. Mărgăritarele Lumii. 26. GHERASIMESCU Toma. Fiul cel pierdut. Buc. Ed. Noastră. 27. GHIAŢĂ Petre. Demosihenes. Clujana. 28 . G H I A Ţ Ă Pe t re şi I O R G U Stoian. Politica culturii şi cultivarea maselor. Buc. 1928. Vremea. 29. GHIBU Onisifor. Catolicismul unguresc în Transilvania şi politica religioasă a Statului Român. Cluj. 1924. „Ardealul". 212 Fond secret. Fond"S' 30. GHIMPU Const.S. Jecai JacquesRousseau în lumina şcoalei actuale. Ploieşti. 1935. Prahoveana 31 . G1DE Andié. Falsificatorii de bani. (Lesfau-monnayeurs). Buc. Socec. 32. GILLET Louis. Londres el Rome. Paris 1936. Grasset. 33. GILORT S Făclii în ceaţă. Buc Tiparniţa. 34. GIURESCU C C . Curs de Istoria Românilor. Buc. 1928/1929. (Toate operele de ist Românilor Pot rămâne în bibi. de spec) . 35 . G I U R E S C U Cons tan t in C Istoria Românilor (toate volumele). Buc. 1946. Fund. pt. Lit şi Artă) 36. G I U R G I A I . Oameni din Ardeal Buc 1919. Steinberg. 37. GIURGIUCA Emil. Dincolo de pădure Buc 1943. Fund. Carol. 38. GIURGIUCA Emil Poeţi tineri ardeleni Buc. 1940. Fund. Carol. 39. G I U R G I U C A Petre şi Ion C O C O N E T U ( D r ) . Codul pensiilor publice. Buc. 1939 Universul 40 . G O C I M A N Aurel . Un plagiator celebru. Profesorul Universitar George Pamfil. Buc 1932. 41 . GOLDSTEIN Moise. Israel acuză! Buc 1946. Ed Machzikei Hados. 42. G O M B O Ş Albin. Szent Laszlo a lovagkirály. (Sfântul Vasile, regele cavaler) Budapest, 1925. Hangya. 4 3 . G O R M S E N M. Natura Cooperaţiei Buc . Fed. Na ţ . Cooperative de Librărie. 44. G O R O V E I Artur Societatea Naţiunilor. Buc . Cartea Românească. 45. GRABERGeorg. Volksleben in Kamten. Graz. 1941. Lehkam. 46. GRAEME Bruce. O voce la telefon. Buc Continent. 47. GRAF Oscar P Die Industriepolitik Alt Rumaniens unddie Gründiagen der Industrialisierung Gross Rumaniens. Buc. 1927. Cartea Românească 21.1 Anexe 48. GRAUR Nicolae. Badea Gheorghe la Bucureşti. Buc. Ed. Noastră. 49. GRAUR Nicolae. Cozonacii copţi la soare. Buc. Ed. Noastră. 50. GRAUR Nicolae. Frica păzeşte pepenii. Buc. Ed. Noastră. 51. GRAUR Nicolae. /// clasă. Buc. Ed.Noastră. 52. GRAUR Nicolae. La şcoală. Buc. Ed. Noastră. 53. GRAUR Nicolae. Moş Ajun. Buc. Ed. Noastră. 54. GRAUR Nicolae. Oile la tribunal. Buc. Ed. Noastră. 55. GRAUR Nicolae. Şcolarul artist. Buc. Ed. Noastră. 56. GRAUR Nicolae. Vaca are şase picioare. Buc. Ed.Noastră. 57. GRAUR Nicolae. „5 + 3 = 14". Buc. Ed. Noastră. 58. GREGORIAN George. LM poarta din urmă. Buc. 1934. Fund. Carol. 59. GREW Joseph C. Mission a Tokio. N e w York. 1942. Overseas Editions. 60. GRIGOROVITZA Em. Povestiri din Bucovina. Buc. 1905. Gutenberg. 6 1 . G R I G O R O V I T Z A Em. Studii germaniste. Buc . 1905. Gutenberg. 62. G R I M M Paul. Misterele din Palatul Ţarilor. Buc. 1921. Universul. 63 . G R O S S , Dr. rer. pol . Hermann . Deutsch rumănische Wirlschaflsbeziehungen. Berlin. 1929. Leipzig de Gruyter. 64. GRUNFELD F. îngrijorarea tuberculoşilor. Buc. Viaţa Românească. 65. GUICHARD Eugene. Allo Londres! Allo Berlin! Paris. Demoel et Steele. 66. GULIMĂNESCU C i . Sub nucul Catrinei. Buc. Ed. Noastră. 67. GYP. Măritişul Corysei. Buc. Naţionala Ciornei. H 1. HAGEL Egino. Prizonierul din Castelul de pe Stâncă. Buc. 1943. O.Bianchi. 214 Fond secret. Fond S' 2. H Á L Á L Á U D Lucrările în via dată pe rod Buc. 1943. (Bibi. A g r ) . 3. HÂLUNGA Alexandru. Istoria doctrinelor economice. (toate volumele). Buc. 1945. Fed. Naţ. de Librărie. 4. F1ANEŞ V V. şi Fierăscu C Cartea Amintirilor Naţionala G. Mecu. 1944. 5. HANEŞ Petre V Istoria literaturii româneşti. Buc. Tip. Rom. Unite. 6. HANEŞ Petre V. Studii de literatură română. Buc. Alcalay. 7. HELIADE-RĂDULESCU I Opere.Buc. 1939/1943. Fund. Carol. 8. HELLER Frank. La fin de gladiateurs. Leusanne (Suisse). Marguerat. 9. H E R C Z E G Ferenc Magyar torténe Imi drámák. (Drame istorice maghiare), Magyar Könyvnap 1943. (Ziua cărţii maghiare 1943). Budapesta. Singéi és Wolfuer 10. HERESCU N I . Caete clasice Buc. 1941 Cugetarea. 11. HERESCU N I . Milliarium Buc Cugetarea. 12. HEROVEANU Eugen Castele în Spania Buc. 1946. Socec. 13. HERSEY John. Un clopot pentru Adano. Buc 1946 ProPace. 14. HILLARY Richárd Ultima victorie. Buc 1946. Contemporană. 15. HINDUS Maurice. Humanity uprooted. 1929-1931. Bedford. London. 16. HIRE Jean de la Cei trei cercetaşi (toată colecţia). Buc. Universul. 17. HOARE Kathann L The Art of Tatting. London. 1910. Longmans Green 18. HODOŞ Alexandai Avram lancu, Regele Munţilor. Buc. 1944. Fund. Mihai. 19. HOEPPNER General von L'allemagne el la guerre de l'air. Paris 1923. Payot 215 Anexe 20. HOGAŞ C. Pe drumuri de munte. Buc. 1947. Fund. Carol. 2 1 . H O L T R a c k h a m . George Washington Carver. N e w York. 1943. Overseas Editions. 22. H A N O T A U X Gábriel. La democraţie et le travail. Paris. 1910. 23. HORDILĂ Mihail V. Problema individualităţii. Buc. Ed. Noastră. 24. H O R G E A Gavril N. Primirea copilului în şcoala primară. Buc. Ed. Noastră. 25. H O U G H Donald. Captam Retread. N e w York. 1943/44. Overseas Editions. 26. HULUBEI M. Gr. Luptă contra secetei. Buc. 1943. Cartea Românească. I 1. IACOB Doina. Si noi luptăm. Sibiu. 1945. Dacia Traiană. 2. IACOBESCU Al. Moartea zimbrului. Buc. 1944. Cugetarea. 3. IACOBESCU Al. Poveşti slovace. Buc. 1947. Cugetarea. 4. IACOBESCU Al. Prichindel. Buc. 1947. Cugetarea. 5. IACOBESCU Al. Ursul cu laba întoarsă. Buc. 1939. Fund. Mihai. 6. I A N C O V I C I D . Takelonescu. Paris. 1919. Payot. 7. IBRĂILEANU G. Ioan Al. Brătescu-Voineşti. Buc. Cartea Românească (Căminul). 8. IGNA Nicolae. Cosma şi Damian. Doctorii fără arginţi. Sibiu. 1945. H. Welthwr. 9. IMRE Lajos şi M A K K AI Sándor. Vallás-Könyv. (Carte de religie). Cluj. 1929. 10. INDRICĂU Gheorghe. Crâmpeie din viaţă. Buc. 1946. Graiul Literar. 216 Pond secret. Fond"S' 11. INDRICÁU Gheorghe Paradisul căminului nostru. Buc. 1946. Bucovina. 12. INDRICĂU Gh Principiile sănătăţii. Igiena generală. Buc. Graiul Literar. 13 .10CHIMESCU I. Şt. Pasărea de foc. Buc 1944. Cugetarea. 14. IOACHIMOV1CI Emil. O pagină din istoria politică a României. Buc. 15. IOAN Andrei Aviaţia. Buc. 1940. Cugetarea. 16. IOAN Andrei. Avionul Buc 1942. Naţionala Mecu. 17. IOAN Ioan Gh. Viaţa omului Timişoara Tip. Banatului. 18. IOAN Martin Duşmanii legumelor. Buc 1944. Universul (Bibi. A g r ) . 19. IOAN Martin. Duşmanii pomilor roditori. Buc. 1944. Universul (Bibi. A g r ) . 20. 10NESCU Al. C Autori, actori şi regizori. Buc. 1943. Cugetarea. 2 1 . IONESCU Claudius. Mahadeva. Buc. Centrala Presei. 22. IONESCU Const. Mierea şi ceara, întrebuinţările lor Buc. 1943. Cartea Românească. 23. IONESCU Gion Gh.I. Cum vorbim. Buc Tip. Rom. Unite. 24. IONESCU Nae. Logica 1. Ultimul curs (1934-1935). Buc. 1943. Impr. Naţională Şi orice alte lucrări 25. IONESCU Nae. Sindicalismul Cult Naţ 26. I O N E S C U Pompi l iu Şt Sfecla de zahăr Buc . 1944. Universul. (Bibi. Agr.) 27. IORGA N. A History qf Anglo-Roumaniarelations. Rămâne în bibi. de specialitate. Buc. 1931. 28. IORGA Nicolae ( \miment la Roumanie s 'est défachée de la Triplice. Buc. 1932. 29. IORGA N. După întoarcerea la regimul de pariid. Isprava. Vălenii de Munte, 1932 Datina Românească. 30. IORGA N. La[)tă şi suferinţă românească în Ardeal. Buc. 1929. 217 Anexe 31 . 1 0 R G A N. Histoire des Etals balcaniques a 1 'époque moderne. Buc. 1914. Sfetea. 32. IORGA N. Histoire des Roumaines de Bucovine apartir de I 'anneion auirichenne. Buc. 1931. 33. IORGA N. //; Ardealul anului încoronării. Buc . 1923. Pavel Suna. 34. IORGA N. Istoria românilor în chipuri şi icoane. Craiova. Ramuri . 35. IORGA N. Memorii (5 vo i ) . Buc. Naţionala Ciornei. 36. IORGA N. Moartea lui Dante. Craiova. Ramuri. 37. IORGA N. Oameni care au fost. Buc. 1910. Alcalay. 38. IORGA N. Poporul Românesc şi Marea. 39. IORGA N. Portrete şi comemorări. Buc . „Universa la Alcalay". (Bibi. pt. Toţi Nr. 1454-1456). 40. IORGA N. Suflet şi lucru. Buc. 1937. „Lupta". 4 1 . IORGA N., ROSETTI Radu etc. Anglia şi poporul englez prezentat în conferinţe. Buc. 1928. Casa Şcoalelor. 42. I O R G U L E S C U M. şi Ţ U Ţ U I A N U Al. Le francais au baccalanréat commercial. Buc. 1939. Cugetarea. 43. IOVESCU Ion. Oameni de geaba. Buc. 1944. Gorjan. 44. IR1MESCU-C. Jertfa. Craiova. Ramuri. 45. ISAC Nicolae M. Dragoste cu ochelari. Buc. Ed. Noastră. 46. ISPIRESCU P. Legendele sau basmele Românilor. (Ediţie îngrijită de C. Fierăscu). Buc. 1941-1943. Cugetarea. 47. ISTRATI Panait. Chir a Chir alina. Şi orice alte opere. Buc. Adevărul. 48. ISTRATI Panait. Codin. Buc. 1935. Ig. Hertz. 49.1 VAN Lajos. La vérilé sur l'armée allemande. Paris. 1939. Flammarion. J 1. JACQUES I. Pentru unitatea mişcărilor muncitoreşti în sionism. Buc. 1946. 218 bond secret. Fond'S' 2. JACQUES I. Problemele politice palestiniene. Buc. Bicurim. 3. JACQUES. Scrisoare deschisă Buc. Ed. Modernă. 4. JAFFE Bernard. Men ofscience în America. Overseas Edition. 1944. 5. JANNEY Russell. Miracolul clopote/or (The Miracle of the Bells) Buc. 1947. Cult. Naţională 6. JORDÁN Alina B Pana Şoimului. Buc 1944. Cugetarea. 7. JORDÁN B. Normaliştii. Buc. 1944. Cugetarea. 8. JOURNET Charles Destitiées d'Israel. Paris. 1945. Egloff 9. JUNGER Wolfgang. Kampfum Kautschuk. Leipzig. 1942. Goldmann. K 1. KAUTSKY Karl. Premergători ai socialismului modern. Buc. 1947. Ed. P S D . 2. K É S S E L J. Frumoasa de zi (La bel le de Jour ) . B u c . Enciclopedia. 3. KÉSSEL J. NiiitsdeMontmarire Paris. 1932. Ed. de France. 4 K R O E G E R Will Călăreţi fără ţintă. Buc Epress. L 1. LACOUR Gayet şi alţii. IM Roumanie. Pans. Union Francaise 2. LÁDAR1U Traian. Cele trei sfaturi. Buc. Ed. Noastră. 3. LAGERLÖF Selma. O călătorie în lumea basmelor. Buc „Tempo". 4. LAJEUNIE Etienne. Ana de Cuigné. Buc. 1943. O Bianchi. 5. LAPORTE Maurice. Histoire de l'Okhrana. Paris. 1935. Payot. 219 Anexe 6. LASCAROV-Moldovanu Al. Alte flori creştine. Buc. 1939. Cugetarea. 7. LASCAROV-Moldovanu Al. Apa cea vie. Buc. 1943. Casa Şcoalelor. 8. LASCAROV-Moldovanu Al. Biserica năruită. Buc. 1939. Cugetarea. 9. LASCAROV-Moldovanu Al. Fabule. Buc. 1942. Cugetarea. 10. LASCAROV-Moldovanu Al. Flori creştine. Buc. 1941. Cugetarea. 11. LASCAROV-Moldovanu Al. Furnica. Buc. Cugetarea. 12. LASCAROV-Moldovanu Al. Hotare şi singurătăţi. Cultura Naţională. 13. LASCAROV-Moldovanu Al. în grădina lui Nae Musai... Buc. 1926. Cartea Românească. 14. LASCAROV Moldovanu Al. înseninare... Craiova. Ramuri. 15. LASCAROV-Moldovanu Al. Mamina. Buc. Cugetarea. 16. LASCAROV-Moldovanu Al. Nopţi de Moldova. Buc . „Alcalay" (Bibi. pt. Toţi Nr. 1413-1414). 17. L A S C A R O V M o l d o v a n u Al. Romanul Furnicei. Buc . 1942. Cugetarea. 18. LASCAROV-Moldovanu Al. Tătunu. Buc. 1937. Cugetarea. 19. LASCAROV-Moldovanu Al. Vieţile Sfinţilor (3 v o i ) . Cugetarea. 20. LAWRENCE D.H. Armăsarul Doamnei Lou. Buc. Alcalay. 21. LAWRENCE D.H. Défense de Lady Chafterley. Gallimard. 22. L A W R E N C E D.H. L 'amant de Lady Chatterley. Paris. Gallimard. 23. L A W R E N C E D.H. Şarpele cu pene. Buc. 1943. Cultura Românească. 24. LAZÂR Victor. Clujul. Buc. 1923. Cult. Naţ. 25. LAZARONEANU Ionel. Monotonii provinciale. Buc. 1945. Universul. 220 Fond secret. Fond'S' 26. L Á Z U R E A N U FI. Casa cu fată de măritat Buc . Ed. Noastră. 27. L Á Z U R E A N U FI. /// preajma Crăciunului Buc . Ed. Noastră. 28. LEBLANC Maunce . La comtesse de Cagliastro. Paris 1933. Lafitte. 29. LECCA Monahia Irina Hazall. Arad. 30. LEGER Louis. Istoria literaturii ruseşti până la 1900 Buc. (Bibi. pt. Toţi Nr.886-887). 31 . LEON George N. Istoria economiei publice la Români Buc 1924. Cultura Naţională. 32. LIGHTON Wilianv Scrisori/e unui agricultor bătrân către fiul său. Buc. 1933. Cartea Românească. 33. LILIACOVEANU Lydia Eugenia. Lumină dintr un început. Buc. 1941. Cartea Românească 34. LIMAN Horia. Marea de piatră. Ed. de Stat. 35. L IPPMANN Walter U.S. Foreign and U.S. War Aims. New York. 1943-1944. Overseas Editions. 36. LITTMANN S.M. şi SAFRAN I Breviar filosofic. Buc. 1947. 37. LOMBROSO Cesar. Hipnotism şi spiritism Buc Eminescu 38. LONGINESCU G G. Cronici Ştiinţifice Buc. 1905. Libr. Naţională. 39. LOOFTS Norab Oglinda vieţii. Buc. 1946. Pro-Pace. 40. LOON Hendnk van. Istoria Artelor. Buc 1945. Naţionala Mecu. 4 1 . LOTI Pierre. Cele trei cadâne Buc. Luteţia 42. LOUWICK J H Insula de ceaţă (Danse pour ton ombre). Buc. 1946. Pro-Pace 43. LOVINESCU E. Antologia ideologiei junimiste. Buc. 1943. Casa Şcoalelor. 44. L U B B O C K Sir John Fericirea de a trăi. Buc . 1939. Cugetarea. 221 Anexe 45. LUCA B. Teatru. Creditorn-Sacaln-Turmele. Buc. 1922. Cultura Naţională. 46. LUDWIG Emil. Hindenburg. Buc. Naţionala Ciornei. 47. LUDWIG Emil. Wiilhelmll. Buc. Cugetarea. 48. LUNGEANU Mihail. Alte poveşti. Cult. Român. 49. LUNGEANU Mihail. A-tot-puterniatlpe lume. Buc. Universul. 50. LUNGEANU Mihail. Postelnicul Cumpănă. Buc. (Bibi. pt. Toţi nr.840). 51. LUNGEANU Mihail. Smeişizâne. Buc. Fund. Carol. 52. LUNGULESCU Ilie N. Drept şi dreptate. Buc. 1938. Fund. Carol. 53. LUPAŞ Ioan. Mitropolitul Andrei Şagttna. Sibiu. 1921. 54. LUPAŞCU-Stejar Alex.I. Din războiul României in lumina adevărului. Buc. 1921. 55. LUPE Ion. Influenţa perdelelor forestiere asupra factorilor meteorologici, solului şi culturilor agricole în Rusia. Buc. 1943. Bucovina. 56. LUPU Ioan. Povestitorii unguri ardeleni. Buc. Fund. Mihai. 57. LUPUL Alb. Cartea Ţofeului. Buc. 1946.Hehaluţ. 58. LYS1S. Vers la democratic nouvelle. Paris. 1917. Payot. 59. LYTTON Edward Bulwer. Vâltoarea vieţii. Buc. 1945. Universul. 60. L.Z. Venirea Mesiei. Buc. M 1. M A C H A R D Raymonde. L'oeuvre de chair. Paris. 1924. Ferenczi et Fils. 2. M A C R I I . O pagină ruşinoasă din activitatea casei muncii C.F.R. Buc. 1929. Universul. Fond secret. Fond'S' 3. M A D G E A R U Virgil N. şi M L A D E N A T Z Gr. Reforma Cooperaţiei. Buc. Cultura Naţională 4. MAGALI Boisnard. L 'alerge au desert. Paris. 1916. 5. M A G N U S L.B Leonard A Roumania's Came ldeals. London. 1917. Trubner 6. MAISTRES Jean de Bal mascat Buc. Vatra 7. MAISTRES Jean de Răzbunarea cocoşatului. Buc. Vatra. 8 MAISTRES Jean de S.O.S. (O aventură a căpitanului Benoit). Buc. Vatra 9. MAISTRES Jean de Ultimul duel. Buc. Vatra. 10. MAISTRES Jean de. I hi plan diabolic. Buc. Vatra. 11. M Â N E S C U Nicolae. Turcia de astăzi. Buc. 1939. (Bibi. monetară, economică şi financiară) 12. MAN1U Adrian Uîngăpământ Buc. 1924. Cultura Naţională. 13. MANOILESCU Gri goi e. Someuri şi şomaj. Buc. 1933. Universul. 14 M A N O L A C H E C.Catnnel Ed.\-V.Buc. 1945 .Car t ea Românească 15. M A N O L A C H E C. Maioreasa Buc 1945 Cugetarea 16. MANOLACHE C Scânleetoarea viaţă aluliéi Haşdeu. Buc 1944. Cugetarea. 17. MANOLESCUI NapoleonClauseMitz. Foch Buc Răsăntul 18. M A N O L E S C U I. Războaiele principale în legătură cu Istoria Universală. Toate volumele Buc. 1922. Răsăritul. 19. MANOLIU Petru Creangă. Buc 1944 Vremea. 20. MARINESCU-Runcu l Domnule Procuror. Braşov, 1943. Astra. 21 . MARINESCU IIie D Probleme social-economice. Buc 1945. Bucovina. 22. M A R C H A N D Rene Les grandsproblémes de îapolitique inlérieure russe. Paris. 1912. Alean 23 MARCHOU Gaston Le roi Edouard VIU Paris 1936. Pion 223 Anexe 24. M A R C U Isidor. Cercetaşii dela sate. Blaj. 1915. 25. MARD ARE Valeriu. Haidem la teatru. Buc. 1936. S.A.D.R. 26. M A R D E N S.O. Puterea cugetării. Buc. 1945. Cugetarea. 27. MARIN Sanda. Mâncări din porumb. Buc. 1943. Cartea Românească. 28. M A R M A N D E R. de. Dans lafourmili&epolitique. Paris. 1928. Flammarion. 29. M A R S H A L L George C. King, ERNEST J. şi A R R O L D Henry H. Rapport du Haut Commandement américain. N e w York. Overseas Editions. 30. MARTAS Theodor. Ce vrea Charles Maur ras. Buc. 1938. Intelect. 3 1 . M A A S S E N Joaannes. Bis an die Steme. Freiburg. im Breisgau. 1936. 32. M A S S O N Pierre-Maurice. Lettres de guerre. Paris. 1931. occard. 33 . M A T A S A C. Movila Haiducului. Buc . 1938. Car tea Românească. 34. M Ă T A S E Elena. Oropsiţii. Buc. Cartea Românească. 35. M A T H E E S C U N N . Problemele micii burghezii. Buc . 1945. Tipografica. 36. M A U G H A M W. Somerset. Casuarina (The Casuarina Tree). Buc. Cioflec. 37. M A U G H A M W. Somerset. Fumul amăgirilor (Painted veil). Buc. Cioflec. 38. M A U G H A M W. Somerset. Saltimbancii (Theatre). Buc. Cioflec. 39. M A U G H A M W. Somerset. Şase femei (Ah. King). Buc. Cioflec. 40. M A U G H A M W. Somerset. Tăiş de briciu (Razoris edge). Buc. Cioflec. 224 Fond secret. Fond'S' 4 1 . M A U G H A M W. Somerset Tăiş de briciu (Răzor's) Flammarion. 42. MAUROIS André. Ariei ou la vie de Shelley. Paris, 1923. Grasset. 43. MAUROIS André Cauzele războiului din 1939. Buc. 1945. Imprimeria. 44. MAUROIS André. Ceasul cu cuc. Buc Pro-Pace. 45. MAUROIS André. Colonelul Bramble. Buc Moderna. 46. MAUROIS André Jurnal (Statele Unite 1946). Buc. 1946. Moderna. 47. MAUROIS André. Le cer ele de familie. Pans. 1932. Bernard Grasset. 48. MAUROIS André. Le coté de Che/sea. Pans. 1932 Gallimard. 49. MAUROIS André Les mondes imaginaires. Paris. 1929. Grasset. 50. MAUROIS André. Ţara Bunului Plac Buc. Pro-Pace 51. MAUROIS André. U.S.A. 39 (Etats Unis 39). Buc. 1945. ProPace. 52. M A U R R A S Charles. De la coléte ălajustice. Généve 1942. Milieu du Monde. 53. M A U R R A S Charles. Ladente/le du rempart. Paris. 1937. Grasset. 54. MAURRAS Charles. Les amants de Venise. George Sand e tMusse t . Paris. 1926. Flammarion 55. M A Bridge. Réponse au livre de M. B/u intitula „Du Mariage". Lyon. 1937 Max-Bndge 56. MAZAR1N Nicolae. Sfânta Filofteia Buc. Ed. Noastră. 57. MEHEDPNŢIS ( V fxxtte face un educator? Buc. 1932. Socec. 58. MEREJKOVSKI Dimitrie Scriitori ruşi. Iaşi. Albina. 59. MERMEIX. Le commandement unique. Sarrail et Ies arméesd'Orient. Paris 1920. Paul Ollendorff 225 Anexe 60. MEŞTER Petre, Legea w.1036 pentru scutiri şi reduceri temporare de impozite acordate expulzaţilor şi refugiaţilor ardeleni. Buc. 1942. „Eminescu". 61 . METEŞ Ştefan. Activitatea istorică a lui Nicolae lorga. Buc. 1921. Pavel Suru. 62. MEYRINK Gustav. Golem. Buc. Cioflec. 63. M I C H E L E T Jules. România, Roma, Piza şi alte opere alese. (Bibi. pt. Toţi nr.8). 64. MICLESCU Horia. învinşii. Buc. 1941. Cartea Românească. 65. MICU Constantin. Valoarea ontologică a cunoaşterii. Buc. 1945. Bucovina. 66. MIHÂESCU Ion. Sinteze de Istoria Literaturii Române. Crai ova 1947. Speranţa. 67. M I H Â E S C U Petre. Le tabac en Roumanie. Buc. 1927. „Oltenia". 68. MIHAIL Tudor. A murit Hitler? Buc. Clujana. 69. MIHĂILEANU M. Drumuri spre fericire. Buc. 1927. Casa Şcoalelor. 70. MIHĂILESCU C. La şezătoare. Buc. Ed. Noastră. 71 . MIHĂILESCU Eusebiu. Probleme în legătură cu metoda globală. Buc. Ed. Noastră. 72. MEHAILOVICI Paul. Tipărituri româneşti în Basarabia dela 1812 până la 1918. Buc. 1941. M.Od. (Academia Română) . Rămâne în bibi. de spec. 73. M I H Ă L C E S C U Irineu. Istoria religiunilor lumii. Buc . Cugetarea. 74. MILLER-Verghy Mărgărita. Cealaltă lumină. Buc. 1944. O. Blanchi. 75. MILLER-Verghy M. şi Ecaterina SĂNDULESCU. Evoluţia scrisului feminin în România. Buc. 1935. Bucovina. 76. MILLER-Verghy Mărgărita. Prinţesa în crinolină. Buc. 1946. Pro-Pace. 226 Fond secret. Fond S' 78. MILITARII Vasile. Vorbe cu tâlc. Buc. 1931. Cartea Românească. 79. M I R B E A U Octave. însemnările unei cameriste. Buc Alcalay. (Bibi. pt. Toţi 1236-1241). 80. MIRCU Marius. Povestea minunată a unui copil din zilele noastre. Buc. 1947. Inst Român de Documentare. 81 . MIRCU Manus Răscoala din junglă Buc 1947. Inst. Român de Documentare 82. MIRONESCU Alexandru. Limitele cunoaşterii ştiinţifice. Buc. Fund.Carol. (Răm. în bibi. spec ). 83. MISSIRIoan. Fata moartă Buc 1945. Cartea Românească. 84. MLADENATZ Gromoslav istoria Gândirii Cooperative. Buc. 1935. Rămâne în bibi. spec. 85. M O N T H E R L A N T H. de. La vie en forme de proue. Paris. 1942. Bernard Grasset. 86. M O R A N D Paul. FeuM. le Duc. Geneve 1942. Ed. Milieu du Monde. 87. M O R A N D Paul Londre Pans 1933. Pion 88. M O R A N D Paul. Ouvert la imit. Paris 1922. Nouvelle Revue Francai se 89. MORGAN Charles. Fântâna (The Founlam). Buc. 1946. Naţionala Mecu. 90. MOROIANU Dinu ( alătaiile lui Ţăndăncă. Buc. 1944. Cugetarea. 91 . MOROIANU Dinu Ţăndărică între Chinezi. Buc. 1943. Bucur Ciobanul 92. MOROIANU George Chipuri din Scicele. Buc. Fund. Mihai. 93 . M O R O I A N U V. Nomenclatura gărilor cu indicarea birourilor ambulante Cernăuţi 1937 Glasul Bucovinei. 94. M O Ş Dumitrache. Omul fără umbră. Buc. 1943. A B C 95. MOŞ Ene. Cavalerul Lohengrin Buc Bucur Ciobanul 96. M O Ş Ene. Fata Pieilor Roşii Buc. Bucur Ciobanul. 227 Anexe 97. M O Ş Ene. Olandezul zburător sau Corabia nălucă. Buc. Bucur Ciobanul. 98. M O S E S Rubén. Din comoara de povestiri a Israelului. Buc. „Prietenul". 99. MOSES Ruben. Semnificata sederuluide Pesah. Buc. Zidire Nouă. 100. MOŞOIU Alfred Poezii. Buc. Casa Şcoalelor. 101. M U N T E A N U Basil. La littérature roumaine etl'Europe. Buc. 1942. Rămâne în bibi. spec. 102. M U N T E A N U Donar. Aripi fantastice. Buc. 1925. Casa Şcoalelor. 103. M U N T E A N U Donar. Simfonia vieţii. Buc. Imprimeria Văcăreşti. 104. M U Ş A T E S C U Vlad . Bobby Felix, Făt Frumos şi motocicleta BMW. Buc. A.B.C. N 1. N A N U A. Virtuţi străbune. Sibiu. 1945. Arhidiecezană. 2. N A R L Y C. Opera pedagogică a prof I.Găvane scul. Buc. Cultura Românească. 3. NEAGOE Peter. Drumuri cu popas. Buc. 1943. Contemporană. 4. N E A G O E Petre. Vifor. Buc. Adevărul. 5. N E C U L C E I o a n . Cronica. Ediţie comentată de Al. Procopovici. Craiova 1932. Scrisul Românesc. 6. N E G R U Mihail. O poveste de iubire. Buc. (Bibi. pt. Toţi nr.1054-1056). 7. N E G R U Z Z I C . Negru pe alb. Buc. 1922. Cultura Naţională. 8. NEGRUZZI Costache. Păcatele tinereţelor. Comentată de dna V. Ghiacioiu. Craiova. Scrisul Românesc. 9. NEGRUZZI C. Scrisori. Buc. Alcalay (Bibi. pt. Toţi nr.337-338 bis). 10. NEGRUZZI I. în drum la Cahul. Buc. 228 Fond secret. Fond'S" 229 11. NEGRUZZI Leon M. Hoinărind prin U.S. A. (Statele Unite ale Americii de Nord). 1931. Buc. Naţionala Ciornei. 12. NEGRUZZI Mihail şi NEGRUZZI M Leon. Nimic. Iaşi. Cartea Moldovei. 13. N E G U L E S C U Aure l i an (Mos D e l a m a r e ) Povestea calendarului. Buc. 1929 Universul 14. NENIŢESCU Ioan Poezii. Buc Minerva. 15. NENIŢESCU Ştefan I. Trei mistere. Buc 1922. Cult. Naţională. 16. NEPOS Juvenal Comandantul (satira dialogică). Buc. 1919. Socec. 17. NES Teodor Bihorul, straje la hotare 18. NETEA Vasile. Ioan Pop Retegamd. Buc. Cartea Românească 19. NETTAZenofon. Din Rumanische Nationalhank. Leipzig. 1929. Werner Scholl. 20. N1CA Th. Oaia de rasă Karakuk Buc 1941. (Universul Bibi. Agr.) 21 . NICODIM Dinu. Aghan. 22. NICODIM Dinu Lupii. Buc 1931 Bucovina. 23. NICOLAE Mitropolit. Mântuieşte Doamne poporul tău. Sibiu. 1945. Arhidiecezană. 24. NICOLAESCU N Predarea învăţământului agricol în şcoaleleprimare şi normale. Buc. 1927. Sportul. 25. NICOLAU Ioan Comoara blestemată Buc Cugetarea. 26. NICOLAU Vasile P (Dr.) .Şcoală şi caracter. Buc. Cult. Românească. 27. NICOLESCU Constantin , F Borneanu, George şi Ernescu Gr. Manual de admiterea în clasa V de liceu. Buc . Car tea Românească. 28. NICOLESCU D. Din străbuni Buc 1921 Casa Şcoalelor. 29. NICOLESCU Eugen. Beţia Buc. Ed. Noastră. 30. NICOLICIOIU Mituş Chitara dragostei. Buc. 1946. Ed Noastră. Anexe 31. NICORESCU P. Garnizoana română în Sudul Basarabiei. Buc. 1937. 32. NICULESCU C.H. Imparo I 'italiano. Buc. Cartea Românească. 33. NIS1PEANUI. şi GEANTA T. Didactica generală pentru şcolile normale. Buc. 1927. Cult. Românească. 34. NISIPEANUI. Religia pentru copii. Buc. Cultura Românească. 35. NISIPEANU Ion. Şi azi eu... tot aşa cred! Buc. Cultura Românească. 36. NISTOR Ion I. Cercetări asupra cultului lipovenesc din România. Buc. 1947. Impr. Naţională. 37. NISTOR Ion I. Domnia lui Mihai Viteazul în Transilvania. Buc. 1946. Impr. Naţională. 38. N O A R Â Giuseppe Candido. Nuovo manuale completa di legislazione sociale. Roma. 1927. Colombo. 39. NOICA Constantin. Două introduceri şi o trecere spre idealism. Buc. 1943. Fund. Carol. 40. N O U R A. Credinţe, rituri superstiţii ge/o-dace.Buc. 1941. Cărţile Bisericeşti. O 1. OATEN Ernest. Amintirile unui médium. Buc. 1945. Cugetarea. 2. ODOBESCU Al. Biserica dela Curtea de Argeş. Buc. Steinberg. 3. ODOBESCU Al. Mintea Vodă cel Rău. Doamna Chiajna. Moţii, Cucanii. Poeţii Văcăreşti etc. ediţie comentată de N . Mihăilescu. Buc. 1943. Universul. 4. ODOBESCU Al. Psaltirea lui Coresi sub îngrijirea lui P. V. Haneş. Buc. Steinberg. 5. ODOBESCU Al. Vasile Alecsandri sub îngrijirea lui P.V. Haneş. Buc. Steinberg. 230 Fond secret. Fotid'S' 6. OESCU Constantin V. Creşterea porcilor Buc. 1943. Cartea Românească. 7. OLIN Marcel Femeapătimaşă. Buc. Ancora. 8. OPPENHEIM E. Phillips. The Ostrekoff jewels. London. 1932. Hodder and Stonghton. 9. O P R E S C U Horia Arena cu un singur spectator Buc Universala Alcalay 10 OPR1ŞAN I.Gr Vaduri şi bulboane. Buc. 1941 Cugetarea. 11. ORNHJELM Chrystei d \ La France et le pétrote. Paris. 1931. Presses Universitaires 12. ORTIZ Ramiro. în ciuda submarinelor. Buc. 1920/Alcalay 13. OSBORN Max. Emi/Oiiik. Berlin. 1920. Neue Kunsthandiung. 14 OUROUSSOF S.D. Mémoires d'un Gouverneur. Paris Féli Juven. P 1. P A N N Anton. Povestea vorbei. (Toate ediţii le în toate editurile). Buc. 1943. Casa Şcoalelor. 2. PANN Anton. Scrieri alese Ediţie ilustrată cu studii şi explicări îngrijită de Paul I.Papadopol. Buc Cult. Rom. 3. PANAITESCU P.P. Emigraţia polonă şi Revoluţia română de la 1848. Buc. Cartea Românească. 4. P A N C E S C U Crist ian Povestiri filatelice. Buc . 1946. „Tiparniţa" 5. PANTELIMONESCU V Circulaţia publică. Buc. 1941. Universul. 6. PAPA PIUS XII. Mystici corporis. Buc 1944. Farul Nou. 7 PAPADOPOL Paul I l'asile ( ar/ova. Buc. 1942, Universul 8. PAPATANASIU N. S.O.S. Expediţia pe Everest în primejdie. Buc. 1943. R. Cioflec. 231 Anexe 9. PAPILIAN Victor. De dincolo de rău. Buc. 1938. Universul Literar. 10. PAPINIGiovaru. Viaţa lui Isus. Buc. 1928. Cartea Românească. 11. PÂRVAN Vasile. Au căzui pentru libertate. Buc. 1919. Reforma Socială. 12. PASCANU Orest Horia. Căsnicia salvată. Buc. Ed. Noastră. 13. PASCANU Orest Horia. Păcăleala. Buc. Ed. Noastră. 14. PASCANU Orest Horia. Soacra zălog. Buc. Ed. Noastră. 15. P Ă S Ă T O I U Gorj, Iosif ...pentru libertate! Buc . 1946. „Imprimeria". 16. P Ă T R Â Ş C A N U D.D Vinovaţii 1916-1918. Buc. 1918, „Lumina" 17. PĂTRÂŞCANU Lucreţiu. Curente şi tendinţe din ftlosofta românească. Buc. 1946. Socec. Şi orice lucrări. 18. P A T R I C I U Grigore. Didactica generală cu privire la învăţământul Şcoaleiprimare. Buc. 1924. H. Steinberg. 19. P A T R I C I U Grigore. Didactica specială sau melodica învăţământului în şcoala primară. Buc. 1923. H. Steinberg. 20. PATRICIU Grigore. Ochii lui Adia. Buc. 1927. Cartea Românească. 2 1 . P A U K E R Guy. Libertate şi securitate cei doi poli ai perplexităţii contemporane. Buc. 1945. Socec. 22. PAULINI Petre P. A dovedit ştiinţa descendenţa omului din maimuţă. Buc. Cuvântul Evangheliei. 23. PAULINI Petre P. Ca în zilele lui Noe. Buc. Graiul Literar. 24. PAVEL Constantin C. Problema rău/ui la Peticitul Augustin. Buc. 1937. Cugetarea. 25. P A V E L E S C U Eugen. Economia bresle lor în Moldova. Buc. 1939. Fund.Carol. 26. PAYOT Jules. Educaţia Voinţei. Buc. 1943. Cugetarea. 27. PELIN Constantin. Amintiri. Buc. Ed.Noastră. 28. PELIN P. Stilul epistolar. Buc. Eşanu. 232 Fond secret. Fond S" 29. PELINON Alexandru 1821 Catastrofa întâmplată boierilor în muntele Găvanul 1821. Buc Socec. 30. PELTZ 1. Evocări. Buc. Bibi pt. Toţi nr. 1423. 3 1. PERE Mr. I. ours el la vieillard. Amiens. 1933. Yvert. 32. PERETZ Erastia. Stele căzătoare Buc. 1946. Cugetarea. 33. PERNOT Maunce . /. 'épreuve de la Po/ogne. Paris 1921. Pion. 34 PERPESS1C1US. Dictando divers I. 1925-1933 Buc 1946. Fund. Carol. 35. PETCUT M Semănături sau plantaţinni de stejar''' Buc. 1937. Bucovina. 36. PETRE Radu. Problema interesului şi metoda centrelor de interes. Buc. 1939. Cultura Românească Inst Pedagogic Român. 37. PETRESCU Cezar Kremlin Buc Naţionala Ciornei 38 PETRESCU I C Metode pentru studiul individualităţii. Buc. 1939 Cultura Românească. 39. PETRESCU Lucreţia. Anuţa Buc 1926. Cartea Românească. 40. PETRESCU Lucreţia. Pacalul Buc. Cartea Românească. 41 . PETRESCU Nicolae Anglia. Buc 1939. Fund. Carol 42 PETRIU Votchiţa, Mircea V A Iubire şi egoism. Buc Ed. Noastră. 43. PETROVICI Ioan. Amintiri universitare. Buc Alcalay. 44. PETROVICI Ioan. Probleme de Logică Buc. 1923. Casa Şcoalelor. 45. PETROVICI I Studii isiorico-fdosofice. Buc. 1923. Casa Şcoalelor. 46. PIENESCU Mircea V. Banca populară, rostul şi foloasele ei. Buc. 1941. Inst. Naţ. Cooperaţiei. 47. PIENESCU Mircea V ('ooperatia. Buc. 1945. Fed. Cooperativă. 48. PIETRARI I D Scrisori pentru poeţi. Buc. „Oltenia". 49. PILLÁT Ion şi Perpessicius Antologia poeţilor de azi. Buc. 1925. Cartea Românească 233 Anexe 50. PILLÁT Ion. Pe Argeş în sus. Buc. Bibi. pt. Toţi nr. 1404-1405. 5 1 . P I S C U P E S C U E c a t e r i n a St. Literatura slavă din Principatele Române în veacul al Xl'-lea. 1939. Cărţile bisericeşti. 52. PLEŞA Tim. Tineretul în cumpănă. Buc. Principele Mircea. 53. PLISNIER Charles. Mariages. Paris. 1936. Correa. 54. POGAN Ion. Lavine. Buc. 1943. Cartea Românească. 55. POGAN Ion. Relief. Buc. 1932. Cartea Românească. 56. POINCARE Raymond. Idées contemporaines. Paris. 1906. Charpentier. 57. POINCARE Raymond. L 'cnmée ti'ouble 1917. Paris. 1932. Pion. 58. POINCARE Raymond. L 'Union Sacrée 1914. Paris. 1927. Pion. 59. POINCARE Raymond. Les Balkans en feti 1912. Paris. 1926. Pion. 60. POP Pompeiu. Măguri de dor. Cluj. Diecezana. 61 . POP Vasile. Amice, eşti un prost! Buc. Cartea Românească. 62. POPA Dumitru V. Carte de amintiri pentru tineret. Buc. Ed. Noastră. 63. POPA Gr. T. Dr. I.Cantacuzino. Buc. 1939. Cartea Românească. 64. POPA Grigore. Existenţă şi adevăr la Soren Kierkegaard. Sibiu. 1940. 65. POPA Victor Ion. Acord Familiar. 1935. S.A.D.R. 66. P O P A V i c t o r Ion. Maistoraşul Aurel, Ucenicul lui Dumnezeu. Buc. 1939. Fund. Carol. Energia. 67. POPA-SALCIILE Valenu Ale. Crăciunul. Buc. Ed. Noastră. 68. POPESCU Constantin. Fabule. Buc. Cartea Românească. 69. POPESCU Constantin. Prohodul Domnului Dumnezeu şi Mântuitorul nostru Isus Hristos. Buc. Albina. 70. POPESCU D. şi M1HUT V. Economia de războiţi şi războiul economic. Buc. 1939. 71 . POPESCU Stelian J. Consideraţiuni asupra dificultăţilor actuale economice şi sugestii asupra posibilităţilor de înlăturare a lor. Buc. 1946. Lupta. 234 Fiind secret. Fond"S " 72. POPESCU-Cernâdie Sabin. Muta. Buc Ed. Noastră. 73. POPESCU-DaiaP . Calul. Buc. 1944. Cartea Românească. 74. POPESCU-Peppo P Inimă de mamă. Buc. Leon 75. POPESCU-Sanitarul. I.J. Gaolianul. Buc 1943. Universul. Bibi Agr. 76 P O P E S C U T E 1 U Ş A N 11 ie Psihologia copilului .şi a adolescentului Buc 1943. Scrisul Românesc 77. POPESCU-Telega Al Gramatica spaniolă. Buc 1942. „Universul". 78. POPOVICI Aurel C. (ălăuza fericirii Buc Cartea Românească. 79 P O P O V I C I Sebas t ian Vătaful Neculai. B u c . 1943. Informaţia zilei. 80. PORSENNA N Apariţiuni şi fenomene materializate. Buc. 1946. Cugetarea. 81. PORSENNA N Visătorii. Buc. 1925. I.Negreanu. 82. PORUMBESCU Iraclie. Amintiri. Ediţie îngrijită de Ion Ştefan. Buc. Gorjan. 83. POSLUSNICU M.Gh. Istoria muzicei la Români. Buc. 1928. Cartea Românească 84. POTOCEANU Mircea Dela Nuerenberg la...Nuerenberg. Buc. 1946. Cartea de aur. 85. POURTALES Guy de. Pescuitul miraculos. Buc. 1947. Pro-Pace. 86. PREDESCL Lucian Doi cronicari Moldoveni: Grigore Ureche şi Miron Costin Buc. 1939 Cartea Românească. 87 PREDESCU Lucian Duiliu Zamfirescu. Buc. Cugetarea. 88. PROTOPOPESCU Alex. Umanizarea lumii prin şcoală. Buc. Ed. Noastră. 89. PUPPA Ioan C. Moise a greşit. Buc. 1928 90. PUPEZA Ion V PlanulBeveridge ca soluţie a conceptului de securitate socială. Buc 1944. Vremea 91 . PUŞCAŞU Simion. Fleaţă Găgăuţul. Buc. Ed Noastră. 2.15 Anexe 92. PUŞCAŞU Siomion. Năzdrăvăniile lui Păcală şi Tândală. Buc. Ed. Noastră. 93. PYLE Ernie. GJ.Joe. New York. 1943-44. Overseas. R 1. RĂCĂCIUNI Isaia. Daţi-ni'L înapoi pe Iisus! Buc. 1944. „Fântâna Darurilor". 2. RÂDULESCUiMirceaDem. BarbăRoşie. Buc. 1943. Cugetarea. 3. RADU.ESCUMona.//; / 'â/wr<?ac7/D///;7/7^// Buc. 1945. S.A.R. 4. RÂDULESCU Neagu. Dragostea noastră cea de toate zilele. 1945. Naţionala Mecu. 5. R Â D U L E S C U N e a g u . Fetele au crescut. B u c . 1946. Contemporană. 6. RÂDULESCU Neagu. Napoleon fugea repede. Buc. 1947. Naţionala Mecu. 7. RÂDULESCU Neagu. Lulufa, Pămpărluţa. Buc. Boema. 8. RÂDULESCU Neagu. Mărinică mănâncă tot. Buc. Vatra. 9. RÂDULESCU Neagu. Paiaţe. Buc. Vatra. 10. R Â D U L E S C U Neagu. 4 pe trimestrul 2. B u c . 1942. Contemporana. 11. R A D U L E SC U-Motru C. Concepţia conservatoare şi progresul. Cultura Naţională. 12. RÂDULESCU-Motru C. Ştiinţă şi energie (Şi orice alte opere). Buc. Bibi. pt. Toţi nr .241. 13. RÂDULESCU-Motru C. Timp şi destin. Buc. Fund. Carol. 14. RÂDULESCU-Niger N. Logodnicul durerii. Buc. 1924. Negreanu. 15. RAICIU I. Din problemele democraţiei. Buc. Forum. 16. R A L E A M i h a i . înţelesuri. Buc. 1942. Cugetarea. 17. RALEA Mihai D. Introducere în Sociologie. Buc. Fund. Carol. 236 Fond secret. Fond'S' 18. R A L E A Mihail . Istoria ideilor sociale. (Bibi. Munci i . Cultura Generală). 19. RALEA Michel D. Proudhon sa conception du progres el son attitűdé sociale Paris. 1922. Jouve. 20. RÂMNEANŢU Petre Die Abstanmning der Tschangos. Sibiu. 1944. Rerum 2 1 . RASCU I M La Lisieu cu Sfânta Tereza. Buc. 1943. O. Bianchi 22. RÎULEŢ Constantin. Cinci piese jucate Buc. 1928 Casa Şcoalelor. 23. RÂUREANU I M . Povestiri Morale Buc. Casa Şcoalelor. 24. RAV AL Marcel. Istoria Parisului Buc 1942 Contemporana. 25 R E B R E A N U Liviu Adam şi Eva. Buc . 1926. Car tea Românească. 26. REBREANU Liviu. Crăişorul Buc. 1929. Cartea Românească. 27. REINSCH Paul S Secret diplomacy London. 1922. Allen. 28. RE1THINGER A. Le visage économique de l'Europe. Paris. 1937. Payot. 29. RELGIS Eugen. Peregrinări europene. Zece capitale. Buc. 1947. Socec. 30. RELGIS Eugen. Soare Răsare Buc. Alcalay (Bibi. pt. Toţi nr.1197). 31 . R E Y N A U D Louis. L 'ante allemande Paris Flammanon. 32. R E Y N A U D Paul. Courage de la France. Paris . 1939. Flammarion. 33. RICONTE Torna N. Epigrame şi poezii. Buc. 1945. „Carpaţi". 34. RICHEPIN Jean Debuturile lui CesarBorgia. (Bibi. pt. Toţi Nr. 760-761 bis). 35. RICHTER Max. Analyses littéraires. Buc. Cugetarea. 36. RIGOLI Giuseppe. La grandé guerra d'Italia. Firenze. 1920. Valechi. 37. RINCHART Mary L. Testamentul misterios. Cluj. Bloc. 237 Anexe 38. ROBU Roman. Ne vorbeşte satul... Sighişoara. 1943. „Robu". 39. ROCHE Mazo de la. Stăpânul din Jalna. (The Masster of Jalna). (Toate volumele). Buc. Remus Cioflec. 40. R O D Edouard. Tăcerea. Buc. Bibi. pt. Toţi. nr. 1183-1184. 4 1 . ROD AN Victor. Eroii muncii. Taylor-Ford-Bata-EdisonNobel. Buc. Min. Muncii. 42. R O H R B A C H Paul. Războiul şi politica germană. Dresda. 1914. Gordon. Buc. Tip. A.Baer. 43. R O M A N Ronetti. Două măsuri. Buc. Tip. Profesională. 44. ROMIER Lucien. Promotion de la fémmé. Paris. 1930. Hechette. 45. ROQUES Mărio. Poezia românească de azi. Buc. Socec. 46. ROŞCA D.D. Existenţa tragică. Buc. 1934. Fund. Carol. 47. ROSEN Erwin. Der grosse Krieg 4 voi. Stuttgart. Lutz. 48. ROSETTI Radu. Corespondenţa Generalului Gr. Cantilli. Buc. 1931. Marvan. 49. ROSETTI Radu. Cu paloşul. Buc. 1943. Cugetarea. 50. ROSETTI Radu D. Da capo. Buc. 1919. Alcalay. 51 . ROSETTI Radu D. Prin pravoslavnica Rusie. Buc. 1913. Alcalay. Bibi. pt. Toţi nr.796. 52. ROSETTI Băîănescu C. Expediţii şi peripeţii. Buc. 1943. Cartea Românească. 53. ROTARU Ion. Figuri reprezentative: Petie Ghiaţă. Buc. Cluj ana. 54. ROUQUETTE Louis Frédéric. Epopeea albă. Buc. 1938. Fund. Carol. 55. RUSSO Alecu. Cântarea României. Ediţie îngrijită de Ion Pillát. Buc. Cartea Rom. 56. RUSU George. Politica agrară a României. Buc. 1940. Dorneanu. 57. RUSSU Ardeleanu N. Prizonier în ţara ta. 1918. 238 Fond secret. Fond'S' 58 RUSU Abrudeanu I. şi Stoica Vasile. Habsburgii, Ungurii şi Românii. Buc. 1915. Sfetea. 59 RUSU Abrudeanu Ion. Păcatele Ardealului faţă de sufletul vechiului Regat. Buc. 1930. Cartea Românească. S 1. SABĂU Vasile. Organizarea producţiei forestiere în cadrul unei politici economice naţionale Buc. 1937 I.C.E.F. 2. SADOVEANU Mihail. Drumuri basarabene. Buc. Steinberg. 3. SADO VEANU M. 44 de zile în Bulgaria. Buc. 1916. Minerva. 4. S ADOVEANU M Vechime. Buc. 1940. Cartea Românească. 5. SALAMON André line orgie a Saint Pétersburg. Paris. 1925. Sagittaire. 6. SALOMONSKI Martin. Zwei im andern Land. Berlin-Wien. Benjamin Herz. 7. SANIELEVICI H Nouiprobleme literare, politice, sociale. Buc. „Ancora". 8. SANTINI Louis Mussolini, Garibaldi et Cie. Paris. 1926. Baudiniére. 9. SAULESCU N. Câmpul de experienţă. Cluj. 1938. Cartea Românească. 10 SCHALL Iosif Sebastian. Suez, porte des peuples. Paris. 1942. Ed. de France. 11 SCHMEDTFranz von Avangarde. Berlin. 1941. Propylaen. 12 S C H O N E M A N N F . şi alţii. U.S.A. und Weltpolitik. Berlin. 1940. Junker und Dunnhaupt. 13 SCHOUPPE F.X învăţătura despre iad. 1943. 14 SCHROFF Maimilian W. Curs practic de limba germană pentru adulţi. Buc. Sensul Românesc. 239 Anexe 15. SCHUBART Walter. Europa und die Seele des Ostens. Luzern. 1938. Vita Nova. 16. SCHUBIGER Claude. La guerre des ondes. Paris. 1941. Payot. 17. SCRIB AN I. (Arhim). Adventisnnd dat pe faţă de un fost adventist. Buc. 1925. Tip. Cărţilor Bisericeşti. 18. SCRIB AN I. Sfânta Evanghelie (Şi orice alte lucrări). Buc. Ancora. 19. SECOŞANU Ion. Carte pentru fata din ierburi. Buc. Ed. Noastră. 20. SEGA Vasile. Cicori. Buc. Ed. Noastră. 21. SEGALL S. Credinţe, datini şi superstiţii. Buc. 1926. Alcalay. 22. ŞERBAN Mihail. Idolii de lut. Buc. 1935. Cartea Românească. 2 3 . Ş E R B A N N. şi D J I O N A T N . Grammaire frangaise élémentaire. Buc. Luteţia. 24. ŞERDARU Virgiliu Ştef. Apocalipsul. Buc. 1921. Viaţa Românească. 25. SFORZA Carlo. Die feindlichen Briider. Berlin. 19321933.Fischer. 26. SHERROD Robert. Tarawa. N e w York. 1944. Overseas Editions. 27. SHUTE Nevii. Pastorală. Buc. Vatra. 28. SIITLEANU Severa. Note şi desminţiri asupra amintirilor d-nei Sabina Cantacuzino. Buc. 1938. Cartea Românească. 29. SILLANPA F.E. Silja sau Tristeţea unei vieţi neîmplinite. Buc. 1942. Cugetarea. 30. S IMIONESCUI . Principii de biologie. Buc. 1939. Cartea Românească. 3 1 . S IMIONESCU I. Scrisori către un preot. Buc . Cartea Românească. 240 Fond secret. Fond'S' 32. SIMIONESCU Dan. Din istoria piesei româneşti. Republica Româna. Par i s , 1851 Bruxel les , 1853. Buc. 1931 . Car tea Românească. (Aşezământul cultural I C . Brătianu) 33 . S L Ă V E S C U Victor. Economistul Bogdan Petriceicu Haşdeu. Buc. 1943 Carta Românească. 34. SMILES S. Ajută-tesingur.'... (Selfheij). Buc. 1945. Cugetarea. 35. SMILES S.Fă-ţi datoria Buc. 1945. Cugetarea. 36. SMILES S. Fii om de caracter!... Buc. 1943. Cugetarea. 37. SOPRONIÉ George. Tratatul de la Trianon (din 4 Iunie 1920) şi Acţiunea Revizionistă. Oradea. 1933. Scrisul Românesc. 38. ŞOIMAN Barcu. Cele mai frumoase şi originale amintiri de scris in album. Buc. Ticu Eşanu 39. S O L A C O L U Marce l ( Ing . ) Importanţa Direcţiunei comerciale într'o întreprindere. Buc. 1938. Gobl. 40. SOMERS Roche Artur. Le crime de Mrs. Ames. Paris 1936. Ed. de France 4 1 . SOMERVILLE Boyle Townshend. Marinarul Will. Buc. 1946. Fund. Carol. 42. SORGE Wolfgang. Krieg entbrennt am Pazifik. Berlin. 1934. Scherl. 43. SOTROPA Virgil şi Dr. Al Ciplea. Năsăudul. Cult. Naţ. 44. SOVEJA. Primăvară literară Buc. 1914. Alcalay. 45. SPERANŢIA Eugeniu. Casa cu nalbă. Buc. 1926. Cartea Românească. 46. SPERANŢIA Eugeniu. „Papillons" de Schumann Buc. Cugetarea. 47. SPERANŢIA Eugeniu. Systéme de Métaphysique. Sibiu. 1943. Cartea Românească. Cluj. 48. SPERANŢIA Margareta. Rege'n ţara între stele. Buc 1947. Universul. 49. SPERANŢIA Th.D. Ce poate lenevia. Buc. Cartea Românească 241 Anexe 50. SPERANŢIA Th.D. Mana Vacilor. Buc . 1928. Cartea Românească. 51. STAHL Henri. Grafologia şi expertizele in scrieri. Buc. Cartea Românească. 52. STANCIU Marin. Cetatea lacului albastru. Buc. 1945. Cugetarea. 53. STANCIU Victor. Poezii poporale din războiţi. Arad. 1916. Diecezană. 54. STANETTI Fr. Fresca Justiţiei Contemporane Române. Buc. Bucokovina. 55. STÂNOIU Damian. Camere Mobilate. Buc. 1947. Cugetarea. 56. STÂNOIU Damian. O partidă de poker. Buc. 1940. Cugetarea. 57. S T A V R E S C U P. Ştiinţa creşterii cailor în concepţia modernă. Buc. 1930. Socec. 58. STEAD Alfred. Greoi Japán. London New York. John Lane. 59. STEED Wickliam. The Press. 1938. Penguin. 60. ŞTEFĂNESCU P A I . Sfântul Mucenic Gheorghe. Buc. Ed. Noastră. 61 . ŞTEFÂNESCU-Iacint N. Războiul romano-bulgar. Buc. 1914. Minerva. 62. ŞTEFANIU Andrei. Geopolitica Imperiului Britanic. Buc. Cluj ana. 63. ŞTEFFENS Lincoln. L 'enfant âcheval. N e w York. 1935. Overseas Editions. 64. STEGÂRESCU Dinu. Introducere în modernism. Buc . 1947. Pubhcom. 65. STEINBECK John. Lăchez Ies bombes! N e w York. 66. STEIJNER Rudolf. ^y/7/i/i75/;//7///a/â. Timişoara. 1946.Rustania. 67. STREINUL Mircea. Lupul în ţara Hitţulilor. Buc. 68. STREITMAN H. Mi se pare că.... Buc. Alcalay. 69. S T R I B L I N G T.S. Electorii (The Sound Wagon). Buc . Cioflec. 242 Fond secret. Fond'S' 70. STROM1NGERL. ( D r ) . Blenoragia, boală socială. Buc. 1937. Cartea Românească. 71. START BLACKIE John. Educaţie prin sine însuşi. Buc. 1945. Cugetarea. 72. SUCU Nelu. Beţiada. Buc. Contemporana. 73. SUVAGĂU Petru Popas pe culmi. Braşov. 1943. Tribuna. 74. SVENSSON Ion S I Nonm şiManni. Buc. 1940. Raiul copiilor. 75. SZABÓ István Andor. Az úriember. A jo társaság szabályai. (Omuldistins. Regulile bunei societăţi). Budapest Legrady Kiadás. T 1. TABOUIS Genevieve. America, ţara contrastelor. Buc. Moderna. 2. T A I L L E R Emi l ia . Din taine/e simţirei. B u c . Ca r t ea Românească. 3. TALPĂ Ion. Fiorii sfârşitului Buc. 1936. Cartea Românească. 4. TALPĂ Ion. Prin rotogoalele de fum. Buc. 1937. Cartea Românească. 5. TARDIEU André Tapaix Paris 1921. Payot. 6. TAUSAN Gr. Opiniile unui singuratec. Buc. Cugetarea. 7. TAUSAN Gr. Orientări filosofice. Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi). 8. TEDY (Contesa) Visele de amor. Tălmăcirea lor. Buc. Eminescu. 9. TEODOREANU Al. O. Bercii Leibovici. Buc Cultura Naţională. 10. TEODOREANU Ionel. Bal Mascat. Buc. Cartea Românească. 11. TEODOREANU Ionel. Fata din Z/atcaist Buc. Cartea Românească. 12. TODOREANU Ionel. Fundacul Var/amu/iii. Buc. Cartea Românească. 13. TEODOREANU Ionel Golia. Buc. Cartea Românească. 243 Anexe 14. T E O D O R E A N U Ionel. //; casa bunicilor. Buc . Cartea Românească. 15. T E O D O R E A N U Ionel. La Medeleni (3 voi.). Buc. Cartea Românească. 16. T E O D O R E A N U Ionel. Lorelei. Buc. Cartea Românească. 17. TEODOREANU Ionel. Prăvale baba. Buc. Cartea Românească. 18. T E O D O R E A N U Ionel . Turnul Miienei. Buc . Car tea Românească. 19. TEODOREANU Ilarie. îndrumări omi/etice. Buc. 1923. Socec. 20. T E O D O R E S C U P a u l . Prin comerţ, la bogăţie. Buc. 1929. 2 1 . T E O D O R E S C U P a u l . Taina Succesului. Buc. Gorjan. 22. TEODORESCU Ştefan. Spre un nou umanism. Buc. 1937. Fund. Carol. 23. TEODOSIU Gr. Ciripii de păsărele. Buc. 1930. Cartea Românească. 24. T H A R A U D Jé rome et Jean. La chronique des fréres ennemis. Paris. 1929. Pion. 25. THARAUD Jerome et Jean. La fete arabe. Paris. Emile-Paul Freres. 26. T H A R A U D Jérome et Jean. La mailresse servante. Paris. Pion. 27. T H A R A U D Jérome et Jean. Marrakech ou Ies seigneurs d'Atlas. Pans . 1920. Pion. 28. THARAUD Jérome et Jean. Notre cherPéguy. Paris. 1926. Pion. 29. THEO René. Ţara în reportaj. Buc. 1917. Nea Ellas. 30. THEODORESCU Dem. Sub flamura roşie. Buc. Adevărul. 31. THEODORIAN CaradaM. Beizadea Mitică. Buc. Informaţia Zilei. 32. THEIERS André. Lapolitique de demain. Paris, Ollendorff. 33. THOMAS Albert. Lecturi istorice. Craiova. Scrisul Românesc. 34. TIMUS Ioan. Ogio-San (Domnişoare). Buc. Cugetarea. 244 Fond secret. Fond S ' U 1. URECHIA Nestor în Bttcegi (I). Buc 1928. Brănişteanu. 2. URSU PRISEACA Ioan. Pasteluri şi alte poezii. Buc. Ed. Noastră. 3. URZICA Gavnlă V Sărmanii Orfani. Buc. Ed. Noastră. v 1. VĂCĂRESCU Elena Vraja. Buc 1922 Socec. 2. VALENTIN Radu Hristos e în veci biruitor. Beiuş. 1944. Doina. 3. VALENTIN Radu Oglinda sufletului omenesc. Buc. 1946. 4. VALENTIN Radu. Vrăjmaşii lui Isus. Arad. 1944. Concordia. 245 35. TINAYRE Marcelle. Madame de Pompadour, Buc. 1945. Agred. 36. TODORNichifor . Lepădând minciuna „grăiţi adevărul" Sibiu. 1948. Arhidiecezana. 37. TOLESCU VÁLNI Ion. Sânziana. Buc. 1940. Cugetarea. 38. TOLSTOI Leon Despre educaţie. Buc. 1937. Cultura Românească. 39. TRÂNCU-Iaşi Gr.L Colaborarea capitalului străin. Buc. 1923. Fund. Carol. 40. TRUMBULL Robert. Tîie Raft (şi text francez: Le Râdeau). New York. 1942. Overseas 4 1 . TUDORÁN Radu. Purcelul care a ajuns boier. Buc. 1945. ProPace. 42. TZIGARA-SAMURCAS Al. Din viaţa Fundaţiilor Regale. Buc. 1944. Anexe 5. VAMBA. Ziarul lui Ionică Vijelie. Buc. 1946. Naţionala Mecu. 6. VARGA Béla ( D r ) . Hit es Vallás. Tanulmányok. (Credinţă şi religie. învăţăminte). C l u j K o l o z s v a r . 1948 . E r z s é b e t Könyvnyomda. 7. VASILESCU Emilian. Lecţii introductive în Filosofic ţinute studenţilor în Teologie. Buc. 1943. Cugetarea. 8. VASIL1U Al. învingătorii vieţii. Mari inventatori şi industriaşi. Buc. Socec. 9. VASILIU Mircea. Nimicuri. Buc. 1933. Cartea Românească. 10. VAUTEL Clement şi RAYMOND Escholier. împăratul cu ochii albaştri. Buc. Boema. 11. VERMEULEN J.H. şi TONA Ş t i . Dreptul administrativ sovietic. Buc. Socec. 12. VERNE Jules. Naufragiaţii de pe „Jonathan". Buc. Cugetarea. 13. VERONA Guido da. Femeia care a inventat dragostea. Enciclopedia. 14. V E S Z E L O V S Z K Y Gyula . Isten felé-Hazafelé (Spre Dumnezeu. Spre Ţară). Buc. Graiul Literar. 15 V E T T E R M a n a , IACOB Vetter. Geisweld-Westfalen. Neutschen Zeltmission. 16. VICŞOREANU Petre. OmulSalomonit. Buc. Ed. Noastră. 17. VILLÁRA Mihail. Frunzele nu mai suni aceleaşi. Buc. 1946. Cult. Naţională. 18. V I O R R . Fii frumoasă doamnă. Buc. Cartea Românească. 19. VIRTOSU Emil. Napoleon Bonaparte şi proiectul unei „Republici aristo-democraticeşti" în Moldova la 1802. Buc. 1947. 20. VISSARION I.C. Lumea cealaltă. Buc. 1929. Cultura Românească. 21. VISSARION I.C. Petre Pârcălabul. Buc. 1921. Pavel Suru. 22. VIVOSCHI Al. Colegul. Buc. 1937. Göbi. 23. VLAD Ion. Poezii pentru sate. Buc. 1948. Vestea Satelor. 24. VLAD Sofron. Şcoala mitologică. Sibiu. 1943. 246 Fond secret. Fond'S' 25 . V L Á D E S C U G.M. (Cic lu l ) Republica disperaţilor: Gabroveni et Co. vol.I. B u c . B o e m a . ( P r o z a t o r i r o m â n i contemporani. Colecţia Boema). 26. VLADIMÍR Sergiu. Jurnalul unui om inutil. Buc. Cartea Românească. 27. VLAHUŢA A. Fi/e rupte. Buc Cartea Românească. 28. VOICULESCU Vintilă. Cântece pentru copii. Buc. 1939. Cugetarea. 29. VOICULESCU V. Poeme cu îngeri. Buc. Fund. Carol 30. VOINESCU Georges. Balamuc Palace-Hotel. Buc. Univ. Literar 31. V O I E V O D E M Bătrâna Ion Antologie creştină. Buc. 1946. Graiul Literar. 32. VRABIE Gh. Folklórul. Buc. 1947. Cărţilor Bisericeşti. 33. VRÂNCEANU Mircea. însemnările unui răzvrătit. Buc. 1947. Ed. Socialistă 34. VUILLEUMIER Jean. Apocalipsul. Buc Graiul Literar. W 1. W A L L A C E Edgar. Camera Nr. 13. Buc Continent. 2. WALLACE Edgar Gentlemanul. Buc. „Vatra". 3. W A L L A C E Edgar. Misterul trenului de aur. Buc. „Vatra". 4. W A L T ARI Mika. Femeia şi străinul. Buc 1943. Cioflec. 5. W A M P A C H Gaspard. Le dossier de la guerre. Pieces justificatives. Paris. 1915. Fischbacher. 6. WASHINGTON Irving. Rip van Winkle, adapted and abridged by Prof.H.Sascuteanu. Buc. Ed. Autorului. 7. W E H N E R Iosif Magnus Slruensee. Buc 1940. Cugetarea. 8. WEINDENFELD I Abecedar (ldis). Partea I-a şi Il-a. Buc. 1945. „Libro". 247 Anexe 9. WEINGARTEN. Mikra'a. Abecedar ebraic. Buc. 1947. 10. WEISENGRUN Paul. Die Erlojsung von Individualismus und Soziaîismus. München. 1914. Reinhardt. 11. WESTFRIED Iosif. Instinctul sexual. Buc. 1928. Cartea Românească. 12. W E T Cristian de. Trois ans de guerre. Paris. Felix Juven. 13. WHITE E.G. Educaţie. Buc. 1946. Graiul literar. 14. WHITE E.G. Hrislos, Mântuitorul nostru. Buc. Cuvântul Evangheliei. 15. WHITE E.G. Mărturii pentru şcoala de Sabat. Buc. Graiul Literar. 16. WILBOIS J. Direcţiunea atelierelor şi birourilor. Buc. 1939. Cugetarea. 17. WILBOIS J. Şeful de întreprindere. Buc. Cugetarea. 18. WILHELM (Kronprinz). Souvenirs de guerre. Paris. 1923. Payot. 19. W I L L I A M S Valentin. Omul dela Scotland-Yard. 1947. Cartea Populară. 20. WISEMAN (Cardinal). Fabiolasau biserica din Catacombe. Buc. 1943. Cugetarea. 21 . WOLFF Leon. Fetele Morarului şi tâlharul Groază. Buc. Cultura Românească. X 1. XENOPOL A.D. Istoria partidelor politice în România. Buc. 1910. Albert Baer. Y 1. YGREC (Doctorul). Bolile epidemice. Buc. Alcalay. Bibi. pt. Toţi nr.1355-56. 248 Fond secret. Fond'S' 2. YRAM. Doctorul sufletului. Ed Ram. Sibiu. 1938. Z 1. ZAHAR1A N. Sentimentul religios. Buc. Socec. 2. ZALLONY Marcu-Filip. Despre Fanarioţi. Buc. (Bibi. pt. Toţi Nr. 152-153). 3. ZAMFIRESCU Ion Breviar de psihologie. 1947. Socec. 4. Z A P A N M. Gazele otrăvitoare întrebuinţate în războiţi. Buc. 1940. Cartea Românească. 5. Z1SSU A L . Nu există cult mozaic. Buc. Socec 6. ZOLI Corralo. Etiopia d'oggi. Roma. 1935. Arti-Grafiche. 7. ZOTTA Const Gr.C. (Dr.) Codul penal „Rege le Mi hai I". Buc. 1944. R.Cioflec. 8. Z W E I G Ştefan Casanova Buc 1946. „Tradiţia". FĂRĂ AUTÜR 1. Ajutorul U.R.S.S. pentru România obţinut de Guvernul Groza. Ministerul Propagandei. 2. Albumul Armatei Române. 10 Mai 1902. Buc. Socec. 3. „Amicul Tinerimii" Buc. Graiul Literar. 4. Analectal. 1943 Tip Sfânta Mănăstire Neamţu. (Umversitatea din Bucureşti). 5. Antologie Creştină. 6 Ardealul, pământ romanesc. Buc. 1944. 7. Arta de a trăi. 8. Ausstellung zeitgenössischer Kulitir in der Tschechoslowakei. Brunn. 1928. 249 Anexe 9. Biserica episcopală a Mănăstirii Curtea de Argeş, restaurată în zilele M.S. Regelui Carol I şi sfinţită din nou în ziua de 12 Octombrie 1886. 10. Ca în zilele lui Noe. 11. Călăuza scoalei şi primăriei. Buc. Ed. Noastră. 12. Carte de rugăciuni. Buc. Mărgăritarele Lumii. 13. O gândeşte Dumnezeu despre mine? 14. Cei trei fii ai regelui. Din străvechea înţelepciune a poporului evreu. 15. Cele mai frumoase cântece cântate cu mare succes în revistele bucureştene şi radio. Buc. Ţicu Eşanu. 16. Charta Atlanticului din 14 Aug. 1941 şi Organizaţia Naţiunilor Unite. Buc. Standard-Grafica. 17. Codul Penal „Regele Carol II" din 18 Martie 1936. Buc. Alcalay. (Colecţia Legilor României). 18. Colinde de Crăciun şi Anul Nou. Constanţa. Albania. 19. Contribuţiuni la problema reorganizării Creditului în România. (vol.I). B u c . 1938. (Bibi . Mone ta ră , E c o n o m i c ă , Financiară). 20. Copiii în vremea sfârşitului. 21 . Crâmpeie din viaţă. 22. Crede în Dumnezeu. 23. Cum să ne folosim de Sfânta Scriptură? 24. Cum să trăim sănătos? Buc. Păzitorul Adevărului. 25. Cum trebue să se cultive porumbul. Buc. 1941. Bucovina. (Cărticica Plugarului nr.13). 26. Cuvinte de mângăere. London. Scripture Gift Mission. 27. Der P'eldzung in Frankieich. Berlin. 1940. Zander. 28. Din biografiile oamenilor celebri. Buc. Alcalay. (Bibi. pt. Toţi nr.26). 29. Dobrogea. Buc. Göbl. 30. Dobrogea 18S-1928. Buc. 1928. Cult. Naţ. 250 bond secret. Fond'S' 31. Documents sur Ies realtions jinno-sovietiques. Paris. 1940. Flammarion. (Publication du Ministere des Aff. Etrangére de Finlande). 32. Drumul spre eliberare. Statul Judeu. Guvern Evreesc, Puterea armată Buc. 1946. Uniunea Sioniştilor Revizionişti din România. 33. E cu putinţă? Buc „Lupta". 34. Etat de I 'étude et de la cartographie du sol dans diverspays de l'Europe, Amerique, Afrique et Asie. Buc . 1924. Car tea Românească. (Comitet International de Pedologie). 35. Evreii popor ales. Buc 1947 Prietenul 36. Golgota. Buc Pavlov. 37. Iată vin curând. 38. / / Canale della l'iltoria. Treviso. 1927. Longo & Zappelli. 39. Imnuri creştine pentru preamărirea lui Dumnezeu. Buc. Păzitorul Adevărului. 40. împăcaţi-vă cu Dumnezeu. Buc. Lupta. 41. împărţirea administrativă a României. Buc. 1943. Bibi. Mm. Af. Externe. 42. Indicatorul general al industriei şi comerţului. Economia naţională 1 9 4 6 1 9 4 7 43. Indicatorul industriei româneşti. L 'indicateur de l'Industrie roumaine. Verzeichnis der rumanischen Industrie. 1933. Buc. M.Of. 44. îngrijire de bolnavi. Graiul Literar 45. Inimi sdrobite. Cartea de Aur. 46. Instrucţiuni pentru executarea tragerilor reduse. Buc. 1939. Ialomiţa (M A N ) . 47. învăţăturile lui Neagoe Basarab către fiul său Teodosie Voevoda. Buc. 1938 Fund. Carol. 48. Isopia. Buc. 1943 Casa Şcoalelor. 49. Istoria Biblică ilustrată. Buc. Graiul Literar. 50. Istorioare din viaţa animalelor. Buc Cioflec. 251 Anexe 51. Knauis Welt Atlas. Berlin. 1937. Th.Knaur Nachf. 52. L 'activité de Ia Croi Rouge Rottmaine dans Ies territoires perdits 1918-1940. Buc. 1941. Văcărescu. 5 3 . La deuxiéme conférence de la presse de l'Entente Balkanique. Athénes, 1937. Fiammá. 54. La moartea lui Ion C.Brătiantt. Buc. 1941. Cartea Românească. 55. La pérsecution religie tise en Espagne. Paris. 1937. Pion. 56. La reforme agraire rottmaine en Transylvanie devant la Justice Internationale et le Conseil de la Société des Nations. Paris. 1928. Ed. Internationales. 57. La vie scieniiftque en Roumanie. Buc. 1937. M.Of. 58. Lămuriri privitoare la înregistrarea cetitorilor şi a cărţilor împrumutate. Buc. 1943. Fund. Mi hai. 59. Le cottp d 'état bolchéviste 20 Octobre 3 Decembre 1917. Paris. Payot. 60. Le développement et I activité de 1 'organisation corporative pendant les dix premieres années de Vére fasciste. Rome. 1933. Operai a. Romana. 61 . Le General Dr.CarolDavila. Sa vie et son oeuvre d'aprés sa correspottdance. Buc. 1930. Cult. Naţ. 62. Le Japon. New-York. Overseas Editions. 63. Le Livre Jatine Frangais. Paris. 1939. Impr. Naţionale. 64. Lege pentru înfiinţarea şi organizarea jurisdicţiei muncii. Buc. 1933. Curierul Judiciar. 65. Lege pentru sloiului funcţionarilor publici. Craiova. Scrisul Românesc. 66. Lerntldiş. Partea 1 şi Il-a. Buc. 1947. 67. Les progres de l'agriculture italienne en régime fasciste. Spoleto. 68. L'Institut SocialRottmain, 1921-1926. Buc. 1927. Cultura Naţională. 252 Fond secret. Fond'S' 69. Loi de 1 'enseignementprimaire de 1 'Etat et de I 'enseignement normal primaire. Buc. 1925. Cartea Românească. 70. Mahzor. vol.I) Iaşi. 1929. „Progresul". 71. Manava-Dharma-Sastra sau ("artea Legii lui Mânu Buc. 1944. Cugetarea. 72. Măşti pentru copii. Buc. Standard Grafica. 73. Minunile Sf.Sisoe 74. Minunile şi viata Sf. Anton. Buzău, I. Călinescu 75. Minunile şi viaţa Sfântului Dimitrie Buzău. I.Călinescu. 76. Minunile şi viaţa Sfântului Gheorghe. Buzău. I.Călinescu 77. Monetăria Naţională Buc. 1945. M.Of (Min. Finanţelor). 78. Noul Cod Penal 193~. „Regele Carol al U-lea". Buc. AuraMill. 79. Noua Consfitufiune. Buc. 1923. Cultura Românească. 80. 1896-1936. O aniversare tehnică românească. Buc. 1937. Lupta. 8 1 . Omagiu lui Constantin Kiriţescu. Buc . 1937. Car tea Românească. 82 . Organization et structure corporatives. Refonte de I"organization syndicale Rome. 1934 G Artero. 83. Pentru Neam şi Ţară. Oradea Mare. Adolf Sonnenfels. 84. Pocket guide to Japan. Tokyo 1935. 85. Poezii populare din toate ţinuturile româneşti. Buc. 1909. Socec. 86. Pour la constitution des corporations. Rome. 1934. Charles Colombo. 87. Pregăteşte-te să întâlneşti pe Dumnezeul tău! 88. Primul congres naţional de tuberculoză. Buc. 1931. Cultura. 89. Principiile sănătăţii. Igiena generală. Buc. Graiul Literar. 90. Reception des journalistespolonais. Buc. „Antonescu". 91 . Reconstrucţia Căilor Ferate Române. Buc. 1946. 92. Regulamentul tragerii infanteriei. Buc. 1912. „Clemenţa". 93. România Album 253 Anexe 94. România în reconstrucţie. Buc. 1946. Minist. Informaţiilor. 95. Roumanie. XVIIe. Congres International d 'Antropologie et d'Archéologiepréhistorique. Buc. 1937. Socec. 96. Roumania an Economic Handbook. Washington. 1924. Governement Printing Office. 97. Să punem cu toţii umărul. Buc. 1947. (C.A.R.S.). 98. Sammlung deutscher, italienischer und maghiarischer Karten, die die ethnisch ÎMge Roumăniens mit besonderer Rucksicht sufdin Westlischen Gebiete, dar stei len (18 5'-1930). Buc. 1940 (şi text italian). 99. 60 sate româneşti. Buc. 1942. Inst. de Ştiinţe Sociale al României. 100. Se poate cunoaşte viitorul? Buc. Graiul Literar. 101. Scoarţe vechi româneşti. Buc. Socec. 102. Scrisoare către evrei. London. Scripture Gift Mission. 103. Serbări/e înfrăţirii culturale. Buc. 1925. Răsăritul. 104. Sfânta Evanghelie a lui Luca (în Idis). London. Scripture Grift Mission. 105. Situation et organisalion économique de la Roumaine en 1926 (şi text englez: The economica! situation and organization of Rumân ia in 1926). 106. Spiritul învăţătorului. Buc. Graiul Literar. 107. Stelele Hollyvrood-u/ui vorbesc femeilor despre dragoste, frumuseţe şi cariera lor. Buc. Forum. 108. Straja Ţării Roumanian YouthEducaţionalMovement. 1939. 109. Suferinţele Domnului Hristos. Buc. Graiul Literar. 110. Szellemi szózat. Az emberiség hét gyülekezetéhez. Cuvântări spirituale. La cele şapte adunări ale umanităţii). Budapest. 1921. 111. Taina mulţumirii (3 voi.) (Pollyanna). Buc. CarmenSylva. Mărgăritarele lumii. 112. Tainele succesului. Buc. Prais Office. 254 Fond secret. Fond"S" PE RIO Dl CE 1. AlmanachulRadio şi Radiofonia. 1930. Buc. Adevărul. 2. Almanahul Ziarelor,,Adevărul" şi „Dimineaţa"pe 1930 şi 1931. Buc. 3. Almanah „Realitatea ilustrată" I93~. Buc Adevărul. 4. Analele Institutului de Cercetări Forestiere al României. 19441945. Buc. 1946 M Of 5. Annuario dell'anno XIII. Torino. Torinese (E.I.A.R.). 6. Anuarul Arhivei de Folklór publicat de Ion Muşlea, voi.II, IV, V şi VII. Buc. Sibiu. 1933. 1937, 1939, 1945. M.Of 7. Anuarul Institutului Geologic al României, voi.XI, XV şi XVI. Buc. 1926-1934. Cultura Naţională 8. Calendarul bisericesc şi ortodox al „ Creştini lor tradiţionali de Răsărit" 1948. Târgul Neamţ. Buckenstein 9. Calendarul săteanului 194~. Sibiu. Progresul 255 113. The Participai ion of Roumanian Craftsmen in the New York. World"s Fair. Buc. 1939. 114. Ihe Rumanian Institute of Social Science 1921-1926. Buc. 1926. Cultura Românească 115./ . Trepetnicul cel mare sau Cartea de semne. II. Lisanomia. Constanţa. Albina. 116. U.S. A. von he II te. Weltpolitik, Weltftnanz, Wehrpolitik. Muenchen. 1941. Bruckmann 117. Veste bună. London. Scnpture Gift Mission. 118. Viaţa şi minunile Maicii noastre Paraschiva. Buzău. I.Călinescu. 119. Í lata şi minunile sfântului şi marelui Mucenic Dimitrie. Buc. Librăria Românească 120. Ziiruck zu Goii. Der Ruj und Weg. Graiul Literar. Anexe 10. Calendarul ziarului „Universul" 1927 şi 1931. Buc. 11. Kalendar blagoviesinika na visokosnâi god 1948 (Calendarul B u n e i Ves t i r i p e n t r u anu l b i s e c t 1948) . ( K n i g o p e c i a t n i a nakladatelskovo drujetsva V. Priaşeve). 12. La civilta cattolica revistă Roma, Edizioni de „La Civilta Cattolica"). 13. Preocupări literare. Revista Soc. Prietenii Istoriei Literare. Director V.V.Haneş. Ian. Febr. Aprilie. Iunie Dec. 1939. Buc. Cartea Rom. 14. Prietenul. Revistă religioasă 1944-1947. Buc. Fântâna Darurilor. [Arh. B.C.U. Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Publicaţii nedifuzabile. Liste de circulaţie internă. Buc , 1949, 102 p.] ANEXA VIII: [Titluri trecute la Fondul S în baza Catalogului din 1956] * * * Despre munca propangandistului cercului de studiere a statutului U.T.M., Ed. Tineretului, 1952 * * * Despre organizarea întovărăşirilor agricole şi a asociaţiilor simple de cooperare în producţie a ţăranilor muncitori. (Seria: In ajutorul celor ce studiază învăţământul de partid), E.S.P.L.P., 1955 * * * Despre patriotismul sovietic (culeg, de art .) Trad. de M.Gheorghiu şi V.Blok, Ed. Cartea Rusă, 1951 Deşliu, Dan, //; numele vieţii poeme, E.S.P.L.A., 1950 * * * Dezbaterile primului congres general liberal al sindicatelor unite din România 26-30 ianuarie 1945, Ed. C.G.M., 1945 Diaconescu, Gh. şi Hilsenrad, A., Organizarea judecătorească a R.P.R., Ed. de Stat pt. Lit. juridică, 1954 * * * Din poezia coreeană, E.S.P.L.A., 1951 256 Fond secret. Fond'S' * * * Drept funciar sovietic, E S P L S Erdély, Laszlo, Fiare, E S P . L A * * * Evidenţa zilelor-muncă în repartizarea veniturilor în gospodăriile agricole colective, E.S.P.I.S., 1952 Fedoseev , P., Teoria marxistă a claselor şi luptei de clasă, Ed.P.M.R., 1948 Gheorghiu-Dej, Gh., Articole şi cuvântări, ed. I I I , E.P.L.P., 1952 Gheorghiu-Dej, Gh.. însemnătatea istorică a Congresului al XIXleaalP.C.U.S., E.P L.P , 1952 Gheorghiu-Dej, Gh., Raportul politic al Comitetului central expus de Iov. Gheorghiu-Dej.Conferinţa Naţională a Partidului Comunist, Ed. P.C.R., 1945 Gheorghiu-Pogoneşti, A , Ziua cea mare, Ed. C.G.M., 1945 Gorşemn, C.P., Justiţia populară sovietică, Ed. de Stat Pt. lit. juridică, 1949 Heinrich, Valentin, Die Geschichte Matthias Schmidt (Povestea lui Matthias Schmidt) numai prefaţa, E.S.P.L.A., 1954 * * * Hotărârea Plenarei a 5-a a CC a/P.M.R. din 23-24 ianuarie 1950, despre sarcinile Partidului în domeniul muncii organizatorice, Ed. P.M.R., 1950 |Arh.B C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Catalogul nr. 2. Buc . 1956. p.6-7] ANEXA IX: [Titluri trecute la Fondul S în baza Catalogului din 1957] * * * Expoziţia de artă plastică a R.P. Ungare, I.R.R.C.S., 1952 * * * Expoziţia economică a llP.Chtneză, E.S.I.P., 1952 Gheorghiu-Dej, Puternica forţă ideologică a cuvântului stalinist, Editura P.R.M., 1952 257 Anexe Goleacov,I.T., Justiţia sovietică (Cu ocazia aniversării a 30 de ani de la înfiinţarea justiţiei Ü.R.S.S., E.S.P.L.J., 1949 Grigorescu, Marin, Care-i hoţul? Datorie şi sentiment, Ediutra C.G.M., 1947 Grigorescu, Marin, Ultima carte, Editura C.G.M., 1945 * * * Hotărârea Cons. de Miniştri al R.P.R., cu privire la îmbunătăţirea sistemului de colectare a cănii, laptelui şi lânii, E.P.L.P., 1953 * * * Hot. Comit. Exec. al C.G.M. din 21IV. 1952 cu privire la organizarea celui de-al treilea concurs pe ţară al echipelor artistice de amatori ale sindicatelor, Editura C.G.M., 1952 * * * Hot. Cons. de Min. al R.P.R. şi a CC. al P.M.R. cu privire la crearea zonelor legumicole în jurul oraşelor şi centrelor industriale în vederea aprovizionării lor cu legume şi zarzavaturi, E.P.L.P., 1952 * * * Hol. Cons. de Min. al R.P.R. şi a C C al P.M.R. cu privire la îmbunătăţirea şi dezvoltarea sistemului de contractare şi achiziţii de animale şi produse animale, E .P .L .P , 1953 * * * Hot. Cons. de Min. al R.P.11 şi a CC. al P.M.R. cu privire la pregătirea şi executarea la timp şi în bune condifiuni a lucrărilor agricole din primăvara anului 1954, E.P.L.P., 1954 * * * Hot. Cons. de Min. al R.P.R. privind colectarea produselor agricole vegeta/e, a cărnii, laptelui şi lânii. Decretul nr. 131 din 1952 al Prezidiului M.A.N. cu instrucţiuni, E.S.P.L.ST., 1953 * * * Hot. Conferinţei organizaţiei orăşeneşti Bucureşti a P.M.R., 1952 * * * Hol. Plenarei CC. al C.G.M. din 22-23 februarie 1952, C.G.M. 1952 Ignat, Nestor, Cu privire la activitatea antidemocratică a unor slujitori ai bisericii catolice, P.M.R., 1949 * * * înfloreşte sportul în R.P.R. ( album cu planşe) 258 bond secret. Fond'S' * * * Instrucţiuni pentru completarea formularelor de plan de aprovizionare pe sem. II. 1952, Comit de Statal Aprovizion., 1952 * * * Istoria R.P.R. (Manualul pentru învăţământul mediu), Editura de StatDid. şi Pedag . , 1952 Kamarov, V.L., O covorhire emoţionantă, Editura P.C.R., 1945 LopanogovJ. , Prin R.P. Ungară, Editura Tineret., 1952 * * * Legislaţia proiecţiei muncii-cucerire de seamă a poporului nostru muncitor. Editura C.G.M., 1952 * * * Les visiteurs etrangers parlent de la Republique Populaire Roumaine, l.R.R.C.S , 1952 Liubimov,N.N., Creditul capitalist internaţional arma agresiunii imperialiste. Editura de Stat pentru Literatură şi Stiinţ., 1952 * * * Prin ţara eroicilor constructori ai comunismului, Editura Tinere t , 1951 Puhov ,G , Problemele melodicii ţinerii lecţiilor la cercurile de studiere a istoriei P.C.(b) al U.R.S.S., P.M.R., 1952 Rab, Ioan, Armata R.P.R. scut al cuceriri lor poporului nostru şi al păcii, P.M.R., 1952 Rákosi, Matyas, Cuvântări, P.M.R.. 1952 Răutu, Leonte, Marea forţă a previziunii staliniste, P.R.M., 1952 * * * Repertoriu îndrumător de coruri, teatru, muzică instrumentală, pentru echipele artistice în vederea celui de al IIIlea concurs pe ţară, 1952 Rohan, FL, Noaptea de la răsăritul lui Nicanor (Pe căile mişcării stahanoviste), C.G.M., 1952 Sârbu, C , Cu toate forţele în lupta pentru mai mult cărbune, P.M.R., 1952 Smirnov,L., Cercul politic comsomolist, Editura Tineret., 1951 [Arh.B.C.U. Cluj-Napoca, Fond. Direcţiune. Catalogul nr.3. Buc. 1957. p.8-14] 259 Atie.xe A N E X A X: [Instrucţiuni cu privire Ia selectarea cărţilor din fondul bibliotecilor1] INSTRUCŢIUNI referitor la trierea (epurarea) cărţilor pentru biblioteci. In general cărţile apărute înainte de 1914 rămân în biblioteca liberă. Cele anti-marxiste, şovine sau anti-semite se trec în biblioteca documentară sau dacă e cazul în cea interzisă. 1). Biblioteca interzisă: Se epurează următoarele cărţi: a) cărţile fasciste în special din anii 1937-1944; b) cărţile şovine, anti-comuniste, anti-marxiste combative şi de propagandă; c) cărţile poliţiste cu excepţia clasicilor genului (ex.: Doyle), cărţile pornografice, Pitigrilli, Lawrence, Segur e t c , (cărţile de aventuri) colecţia celor 15 lei, femeile celebre etc; d) traducerile din literatura anglo-americană din perioada 1920-1945 (în special traducerile lui I.Giurgea, de ex.: Mangham Cronin e t c ; Se trece la documentară Knittel); e) cărţile oculiste, neştiinţifice, cărţile de visuri, minune e t c ; f) manualele de şcoală elementară şi liceu din perioada 19201948; g) statutele partidelor politice şi ale celor fasciste şi legionare. 2). Biblioteca documentară. Se trece la documentare: a) clasicii literaturii filosofice şi ştiinţei în general când sunt comentaţi de persoane a căror operă este interzisă sau trecută în documenta re , ex. . Kant , comenta t de Rădu lescu Mot ru sau Petro vi ci; b) cărţi chiar de ştiinţă pură cari prin numele autorului (criminal de război, fugit din ţară) nu poate fi pus la dispoziţia marelui public. Deasemeni cărţile de ştiinţă cu conţinut tendenţios; 260 Fond secret. Fond'S" 261 c) lucrările de istorie (nu cele de propagandă cari trec la epurare) şi geografie, care conţin problema Basarabiei, d) Lucrările cosmopolite ex. Jules Romain; e) materialul militar, regulamente, tratate etc. din 1916; f) legile şi instrucţiunile ce le însoţesc din 1920-1945; g) cărţile marxiste, socialiste, democratice, care nu mai corespund actualelor împrejurări, ex.: cărţile apărute în biblioteca socialistă. Toate periodicele afară de cele curente. 3). Biblioteca liberă Rămân libere spre consultare cărţile a) clasicii români şi străini neconsemnaţi sau comentaţi fără tendinţă, b) lucrările de ştiinţă, c) clasicii economiei politicii burgheze, clasicii sociologiei şi ai filosofiei şi chiar clasicii literaturii decadente (literatura decadentă în general se trece la documentare sau chiar la interzisă, după caz), d) revistele financiare, statisticile, analele Academiei Române; e) lucrările religioase clasice, tratatele de religie, lucrările de istorie, religioase, cele cu conţinut spinos ce trec la documentare, iar cele de propagandă în special când ating partea socială se trec la biblioteca interzisă Ex.: la biblioteca documentară intră în întregime: Anet Claude, Maurois, Francios, Daudot Leon, Gide, Andre, Beran Henry, Reinville Jacques, Leon Blum, Malraus, Hamsum Knut, Nuleej, Upton Sinclaire, Ignazic Silonne, Morgan Charles, Kipling, Beeping, W.Sartre, Cocteau, Tharand, Osedowski, Papini, Merejkowschi, Panait Istrate. Elena Văcărescu, Agârbiceanu Ion, Lucian Blaga, Russ Liviu, Giurescu C C , LIon Brătianu (o parte trece la epurare), Bucuţa Em (o parte interzisă), Lupaş, Dragomir S. (cea mai mare parte la documentare), Mărgineanu N., Manuilă Sabin, Rosseti Radu, Sofronie G , Speranţă Eugenia, Teodorescu I. (aproape în întregime) 1. In biblioteca interzisă se trec: în general toate operele scrise de membrii familiei regale sau opere despre ei Se epurează autorii Anexe 262 trecuţi în listele oficiale ca complet interzişi, precum şi toate operele care se încadrează la punctul 1. 2. Biblioteca interzisă nu poate fi consultată de nimeni, fără aprobarea unor foruri ce se vor stabili mai târziu. Cărţile vor fi puse separat, iar fişele se vor scoate din catalogul public. 3. Biblioteca documentară poate fi consultată de personalul ştiinţific al Universităţii şi de studenţi cu recomandarea profesorilor respectivi. Fişele acestor cărţi vor fi scoase din fişierul public, cărţile însă vor rămâne pe loc în depozitul (respectiv rafturile) bibliotecii. 4. In fişierul public vor figura numai fişele publicaţiilor libere. Responsabilul de bibliotecă poate refuza oricând o carte unui cititor când i se pare că acea carte nu corespunde spiritului nou democrat, cerând apoi lămuriri de la forurile ce se vor stabili. NOTĂ: Instrucţiunile au fost redactate în anii 1950-55 (nu este datat). Textul păstrează greşelile originalului. [ Arh.B.C.U., Fond Direcţiune, Dos. nr. 1, Instrucţiuni 1950 1955] 1. Este posibil ca aceste instrucţiuni să fie elaborate la puţin timp după 1953 ANEXA XI: [Circulara Direcţiei Generale a Presei şi Tipăriturilor] DIRECŢIA GENERALĂ A PRESEI ŞI TIPĂRITURILOR Nr. l 134/D./Ştampilă: Confidenţial C I R C U L A R A Deoarece s'a constatat că unele ministere, instituţii e t c , au în posesia lor materiale (ziare, reviste, broşuri, prospecte, cărţi e t c ) , tipărite în ţări capitaliste, care nu au fost clasificate de către Fond secret. Fond"S" 263 Direcţia Generală a Presei şi Tipăriturilor, atragem atenţia că ele sunt obligate în baza HCM nr 343/952 asupra „regulamentului privind importul materialelor de presă şi editură, clasificarea, păstrarea şi folosirea acestora", se retrimite prin birourile speciale D.G.P.T. spre clasificare. Deasemeni trebuesc respectate prevederile suszisei Hotărâri şi în cazurile în care astfel de materiale sunt aduse în ţară de către diverse persoane din străinătate, cetăţeni români sau străini.Acestea trebuesc trimise spre clasificare imediat după primirea lor, iar până atunci circulaţia lor este interzisă. Este necesar deasemenea să se respecte cu stricteţe prevederile aceluiaş i regulament cu pr iv i re la condi ţ i i le de păst rare şi manipulare a materialelor sosite din străinătate şi clasificate de D.G.P.T. [Arh.B.C.U., Fond Direcţiune. Dos Acte secrete 1955. nr 1Í34/D] ANEXA XII: [AdresaMinisteruluiîmuţămâitului din I9aprilie 1955] R E P U L 1 C A P O P U L A R A R O M Â N Ă M I N I S T E R U L ÎNVĂŢĂMÂNTULUI / CABINETUL PRIMI LUI LOCŢIITOR AL M I N I S T R U L U I / Nr 2378/S / Data 19 V 1955// Că t re , / BIBLIOTECA UNIVERSITARĂ Tov Director -Cluj Alăturat, trimitem în copie Circulara nr. 1134/D/1955 a Direcţiei Generale a Presei şi Tipăriturilor privind tipăriturile primite din ţările capitaliste. Pentru reglementarea acestei probleme, rugăm a se aplica întocmai prevederile prezentei circulare | Arh.B C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos Acte secrete 1955. nr 2378/81 Anexe A N E X A XIII: [Instrucţiunile nr. 198 din 195~ cu privire la eliminarea tipăriturilor învechite sau de prisos] MINISTERUL CULTURII/ INSTRUCŢIUNI Nr. 198/ privind reglementarea scoaterii din bibliotecile de stat de toate categoriile şi tipăriturile învechite sau de prisos în temeiul art.8 din Hotărârea Consiliului de Miniştri nr. 1542/28 Dec. 1951 şi văzând avizul Ministerului învăţământului cu nr.563 CS din 15 februarie 1957: 1. Scoaterea din bibliotecile de stat de toate categoriile a tipăriturilor învechite sau de prisos se va face conform prevederilor prezentelor instrucţiuni. 2. E l imina rea t ipăr i tur i lor învech i t e sau de pr i sos , din bibliotecile de orice categorie aparţinând ministerelor, instituţiilor centrale de stat, instituţiilor, organizaţiilor şi întreprinderi lor economice de stat, va fi organizată, îndrumată şi controlată de comisiile regionale şi raionale. 3. Consiliile regionale vor urmări componenţa fondurilor de cărţi ale bibliotecilor de stat din cuprinsul regiunii respective, vor organiza verificarea bibliotecilor de stat din oraşul de reşedinţă al regiunii, vor forma, îndruma şi controla comisiile raionale şi vor r ă s p u n d e de o rgan iza rea munci i de ver i f icare a fondur i lo r bibliotecilor de stat din întreaga regiune. Comisiile regionale sunt formate din: directorul bibliotecii regionale, delegatul secţiei de învăţământ a comitetului executiv al sfatului popular regional. în bibliotecile institutului de învăţământ superior, eliminarea tipăriturilor învechite sau de prisos se va fece sub controlul unor comisii organizate de către conducer i le inst i tutelor care vor răspunde de verificarea fondurilor. 264 Fond secret. Fond'S' 4. Comisiile raionale vor urmăn componenţa fondurilor de cărţi ale bibliotecilor de stat din cuprinsul raionului respectiv şi vor organiza verificarea tipăriturilor pe baza instrucţiunilor primite dela comisiile regionale, răspund de conţinutul politic al fondurilor de cărţi din bibliotecile de stat de orice categorie din cuprinsul raional. Comisiile raionale sunt formate şeful bibliotecii raionale, delegatul secţiei de învăţământ a comitetului executiv al sfatului popular raional. 5. Scoaterea din inventând bibliotecilor de stat a tipăriturilor învechite sau de prisos va fi făcută pe baza listelor editate şi difuzate penodic de Ministerul Culturii şi Direcţia bibliotecilor, conform art.7, lit.b, din H C M . 1542/1951. 6. Listele editate de Ministeail Cultuni vor fi date prin mijlocirea comisii lor regionale şi raionale, responsabil i lor de biblioteci (salariaţi sau voluntari) de stat, care vor scoate mater ia le le menţ ionate în termen de cel mult 10-30 zile (după măr imea bibliotecilor). Pentru institutele de învăţământ superior, listele vor fi trimise direct conducerilor institutelor. Listele vor fi păstrate în aceleaşi condiţii ca şi corespondenţa oficială cu caracter confidenţial 7. Cu ocazia înlăturării tipăntunlor, responsabilul bibliotecii va întocmi un proces verbal, trei exemplare, în care vor fi consemnate: nr. de inventar, autorul, titlul şi preţul lucrărilor scoase. Din acest proces verbal un exemplar se va înainta organului administrativ erarhic superior, pentru întocmirea ordinului sau decizie de scădere din inventar, al doilea exemplar va însoţi materialul la depozitul raional unde se păstrează tipăriturile scoase în pachete sigilate la dispoziţiile comisiei regionale, iar al treilea exemplar se va înainta bibliotecii regionale. 265 Anexe 8. Tipăriturile scoase pe baza listelor se vor centraliza în depozitele ce vor fi puse la dispoziţie prin îngrijirea secţiilor cri turale ale comitetelor executive ale sfaturilor populare raionale F i vor fi date la topit numai în baza dispoziţiilor regionale. înainte de a se da autorizaţia în acest sens, comisia regională trebuie să verifice în amănunt fiecare depozit, pe baza listelor. 9. Bibliotecile de stat care au drept să deţină „fond special", arătate în alăturata anexă nr. 1, vor păstra în acest fond câte două exemplare din cărţile cuprinse în liste. Materialele tipărite pentru uz intern, conform H.C.M. nr.341/956 vor fi păstrate deasemeni de bibliotecile de stat care au dreptul să deţină „fond special". 10. Toate bibliotecile de stat au obligaţia să păstreze la „fondul uzual" colecţiile de ziare şi periodice din ultimii doi ani. După acest termen ele trebuie să predea aceste publicaţii bibliotecilor regionale. Bibliotecile cu „fond special" vor putea păstra colecţiile de periodice centrale şi locale (regionale şi raionale) pe timp nelimitat. 11. Paralel cu verificarea pe baza listelor prevăzute la poz.5 de mai sus comisiile regionale vor lua măsuri cabibl ioteci le de stat care deţin lucrări editate înainte de 30 dec. 1947 să se formeze colective alcătuite din cadre competente (profesori, propagandişti, agronomi, medici e tc) , cari să verifice conţinutul fondurilor de cărţi din aceste biblioteci cu scopul de a face propuneri de eliminare şi a altor tipărituri ce nu figurează în listele editate de Ministerul Culturii. Criteriile după care se vor face aceste propuneri sunt următoarele: tipăritunle care prezintă sau conţin materiale cu caracter antidemocrat, anti-marxiste sau ostile păcii între popoare; lucrări depăşite din punct de vedere politic şi ştiinţific. 12. Tipăriturile scoase pe baza criteriilor de la art. 11 de mai sus vor fi consemnate într-un proces-verbal, indicându-se autorul, titlul, anul de apariţie, editura şi preţul. 266 Fond secret. Fond"S " 267 Din acest proces-verbal, un exemplar se înaintează bibliotecii regionale, iar materialele se depozitează pe loc (în biblioteca respectivă, sub sigiliu). Comisia regională, în baza aprobării Fondulu i de Stat al Cărţi i şi D n e c ţ i a Gene ra l ă a Presei şi Tipăriturilor dispune asupra acestui material 13 Tipăriturile din orice fond. care sunt de prisos sau la care bibliotecile nu au dreptul (neavând „fond special") se trec în fondul de schimb al bibliotecilor regionale. Ele se centralizează în depozitul acestor biblioteci sau în depozite speciale, organizate în raioane, la dispoziţia bibliotecii regionale Scoaterea din inventarul bibliotecilor a tipăritunlor de pnscs se va face în conformitate cu prevederile decretului nr .409/955. Tipăriturile menţionate în acest articol se trec în cataloage care se centralizează la Fondul de Stat al Cărţii, care întocmeşte catalogul pe ţară al materiilor oferite pentru schimb Cărţile din această categorie se repartizează în baza cererilor bibliotecilor de către Fondul de Stat al Cărţii în urma avizului Direcţiei bibliotecilor Bucureşti, 22 februarie 1957. PRIM LOCŢIITOR AL MINISTRULUI [Arh.B.C.U Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1957. act din 22 febr. 1957] Anexe A N E X A XIV: [Adresa Ministerului învăţământului din 8 apr. 195'} MINIS 1ERUL ÎNVĂŢĂMÂNTULUI/ DIRECŢIA GENERALĂ E C O N O M I C Ă / SERVICIUL Biblioteci-Cineficare/ Nr .29578/ 8.04.1957/înregistrată: nr. 4/Sdin 15IV 957/ /Către , /B.CU./CLUJ Ca urmare la Instrucţiunile Ministerului Culturii nr.198 din 22.11.1957, având avizul Ministerului învăţământului nr.563/C/6 din 15.II. 1957, referitor la reglementarea scoaterii din bibliotecile de stat de toate categoriile, a tipăriturilor învechite sau de prisos, vă trimitem cataloagele nr.2940, 2941 şi 2942 plus suplimentele cu nr.93, 95 şi 96, cuprinzând publicaţiile ce trebuie scoase din biblioteci. C a t a l o a g e l e vor fi păs t r a t e în ace leaş i condi ţ i i ca şi în corespondenţa oficială, cu caracter confidenţial. în bibliotecile de învăţământ superior, eliminarea tipăriturilor învechi te sau de prisos, se va face de comisii organizate de Conducerea Institutelor care vor răspunde de verificarea fondurilor. Vă rugăm să ne confi rmaţ i de p r imi rea ca t a loage lo r (în confirmare se va menţiona numerele cataloagelor primite). ŞEFUL SERVICIULUI, s.s. indescifrabilă [Arii.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1957, nr.4/Sdin 15 apr. 1957] 268 Fond secret. Fond'S' ANEXA XV: [Adresa Minister ului Învăţământului şi Culturii din 31 ian. 1959} MINISTERUL ÎNVĂŢĂMÂNTULUI ŞI CULTURII/ DIRECŢIA GENERALĂ A AŞEZĂMINTELOR CULTURALE/ Serviciul personal/ Biroul Documente Secrete/ nr. 0186/ 1959, Luna I Ziua 3 XII Către,/ BIBLIOTECA CENTRALĂ UNIVERSITARĂ/ C L U J Alăturat vă trimitem 4 chestionare tip pentru a fi completate de către tov.director şi de salariaţii colectivului care lucrează la fondul secret al bibliotecii. Dacă este nevoie, chestionarul poate fi multiplicat în aşa fel încât fiecare lucrător din acest colectiv să-1 completeze în dublu exemplar. De asemeni, afară de chestionar, ne veţi mai trimite următoarele: 1. Referat după dosarul de cadre 2. Autobiografie 3. Caracterizare iscălită de conducere şi sindicat 4. Câte două fotografii 4/6 Menţionăm că în acest colectiv trebuie să lucreze numai membri de partid, utemişti sau candidaţi de partid. Pentru tov.Toth Coloman referatul de cadre va fi făcut de Serviciul de cadre al Universităţii „V Babeş" iar caracterizarea va fi făcută de către Direcţia generală a aşezămintelor culturale Materialele de la pct . l , 2 şi 3 vor fi trimise în 2 exemplare. ŞEF BIROU PERSONAL, [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1959. nr. 02/4 febr. 1959] 269 Anexe ANEXA XVI: [AdresaMinisterului învăţământului şi Culturii din 4 martie 1959] MINISTERUL ÎNVĂŢĂMÂNTULUI ŞI CULTURII/ DIRECŢIA GENERALĂ A AŞEZĂMINTELOR CULTURALE/ Nr. 0186/ 4.111.959/ In t r a t : 0 2 / 1 0 . 0 3 . 1 9 5 9 / / C ă t r e / B I B L I O T E C A CENTRALĂ UNIVERSITARĂ/ CLUJ Revenim la adresa noastră nr.9186 din 31.1.1959, prin care vam trimis 4 chestionare tip de a fi complectate de colectivul ce lucrează la fondul secret al bibliotecii împreună cu directorul bibliotecii, la care dvs. nu aţi răspuns nici până în prezent. Vă atragem atenţia ca în termen de 5 zile de la data primirii prezentei, să trimiteţi materialul cerut prin adresa sus menţionată, deoarece sunt cerute de organele de stat în drept. ŞEF BIROU PERSONAL, s.s.indescifrabilă [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1959, nr. 02/10 martie 1959] ANEXA XVII: [Instrucţiunile nr. 3406 din 13 oct. 1960, elaborate de Ministerul învăţământului şi Culturii, privind stabilirea categorii lor fondurilor de cărţi din biblioteci] Coperta: MINISTERUL ÎNVĂŢĂMÂNTULUI ŞI CULTURII / Fondul de Stat al Cărţ i i / / I N S T R U C Ţ I U N I / nr .3406 din 13 octombrie 1960 privind stabilirea categoriilor fondurilor de cărţi din biblioteci, regimul de păstrare şi circulaţie a tipăriturilor şi 270 Fond secret. Fond'S' eliminarea unor tipărituri necorespunzătoare./ Bucureşti/ 1960// Confidenţial 00121/ Intrat: nr. 04/961/25.III . 1961 P r i m a p a g i n ă : R E P U B L I C A P O P U L A R A R O M Â N Ă / M I N I S T E R U L Î N V Ă Ţ Ă M Â N T U L U I ŞI C U L T U R I I / / INSTRUCŢIUNI/ Priveşte stabilirea categoriilor fondurilor de cărţi din biblioteci, regimul de păstrare şi circulaţie a tipăriturilor şi eliminarea unor tipărituri necorespunzătoare/ Bucureşti , 13 octombrie 1960 Având în vedere Hotărârea Consiliului de Miniştri nr. 1542/1951 privind măsurile ce trebuiesc luate pentru îmbunătăţirea activităţii b ib l io t ec i lo r din R.P.R. Ho tă râ rea Cons i l iu lu i de Min i ş t r i nr .750/1957 pentru organizarea şi funcţionarea Minis terului învăţământului şi Culturii şi avizul dat de Direcţia Generală a Presei şi Tipăriturilor cu adresa nr.4317/1960, avizul Direcţiei de Control şi Orientare pentru Administraţia Locală de Stat dat cu adresa n r . 2 9 1 0 6 / 1 9 5 9 şi acela dat de Academia R.P.R. cu adresa nr.5367/1959. în temeiul art. 14, lit.c din Decretul nr.264/1956 cu privire la funcţionarea Consiliului de Miniştri, Minis terul învă ţământu lu i şi Cul tur i i emi te u rmă toa re l e instrucţiuni pentru stabilirea categoriilor de cărţi din biblioteci, regimul de păstrare şi circulaţie a tipăriturilor şi eliminarea unor tipărituri necorespunzătoare. Capitolul I Stabilirea categoriilor de cărţi din biblioteci, regimul de păstrare şi circulaţie a tipăriturilor Ar t . l . Fonduri le de tipărituri din biblioteci se clasifică în conformitate cu prevederile prezentelor Instrucţiuni. 271 Anexe Art.2. Fondul „uzual" (tipărituri de liberă circulaţie) conţine: a) Cărţi, broşuri, ziare, reviste, editate în ţara noastră, în sectorul socialist, după 23 august 1944; b) Tipăriturile care indiferent de epoca în care au fost scrise nu contravin ideologiei clasei muncitoare şi folosesc educaţiei şi ridicării culturale a maselor; c) Tipăriturile provenite din import şi clasificate ca atare de organele Direcţiei Generale a Presei şi Tipăriturilor. Art.3. Fondul „documentar" (tipărituri cu caracter documentar) conţine: a) Tipăriturile care sunt necesare informării specialiştilor şi cercetătorilor, dar care nu corespund problemelor polit ice de actualitate şi sarcinilor educative ale unei biblioteci socialiste de lectură publică; b) Tipăriturile cuprinse în cataloagele editate de către Ministerul învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al Cărţii şi aprobate ca atare. c) Materialele tipărite pentru uz intern, conform Hotărârii Consiliului de Miniştri nr.341/1956. Art.4. Fondul „special" (tipărituri cu conţinut special) conţine: a) Tipărituri care cuprind, în totalitate sau în parte, materiale cu caracter duşmănos, fascist, antidemocratic, anticomunist, ostil păcii între popoare; b) Tipărituri provenite din import şi clasificate ca atare de organele Direcţiei Generale a Presei şi Tipăriturilor; c) Tipărituri cuprinse în cataloagele editate de către Ministerul învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al Cărţii şi aprobate ca atare. Art.5. De clasificarea tipăriturilor, în categoriile specificate la art.2, 3 şi 4 răspunde conducătorul bibliotecii care deţine aceste tipărituri. 272 Fond secret. Fond'S' Art.6. Instituţiile tutelare ale bibliotecilor vor lua măsuri ca acestea să efectueze această clasificare în tennen de cel mult 3 luni de la intrarea în vigoare a prezentelor instrucţiuni, pentru unităţile cu un fond mai mic de 15.000 volume; 6 luni pentru cele care au între 15.000-50.000 volume; un an pentru unităţile care au 50.000100.000 volume şi un an şi şase luni pentm cele cu peste 100.000 volume. Art.7. Operaţiunea de clasificare a t ipăntunlor începe odată cu intrarea în vigoare a prezentelor Instrucţiuni, pe baza unui plan de desfăşurare a ac ţ iuni i ; acest plan va fi comun ica t în scr i s , confidenţial Ministerului învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al Cărţii, formând o bază de control. Art.8. Bibliotecile săteşti şi comunale, bibliotecile raionale (cu excepţia celor specificate în anexa nr 1 şi 2) ca şi bibliotecile de lectură publică de orice categorie, vor avea numai tipărituri de fond uzual. Art .9 . Bibl ioteca Centrală de Stat, Bibl io teca Academie i Republicii Populare Române, bibliotecile centrale universitare, bibliotecile regionale şi documentare ale sfaturilor populare , bibliotecile raionale specificate în anexa nr.l, bibliotecile institutelor de învăţământ superior şi ale institutelor de cercetări ştiinţifice, bibliotecile documentare de specialitate şi ale şcolilor medii pot avea pe lângă fondul uzual şi un fond documentar. Bibliotecile care au dreptul să deţină fond documentar sunt cele cuprinse în anexa nr. 1. Fondunle documentare ale şcolilor medii sunt destinate exclusiv corpului didactic. Art. 10. Au dreptul la fond „special", raport cu profilul lor, sau în toate domeniile bibliotecile prevăzute în anexa nr.2. Art. 11. Regimul de circulaţie a fondunlor de cărţi este următorul: a) în bibliotecile de masă de lectură publică lucrările din fondul documentar vor fi înscnse în cataloage separate de cele ale 273 Anexe fondului liber; aceste lucrări vor fi date spre consultare cercetătorilor în domeniul respectiv, dar numai în sala de lectură şi cu aprobarea conducătorului bibliotecii. b) Publicaţiile incluse în fondul „special" se păstrează şi circulă în conformitate cu dispoziţiile Hotărârii Consiliului de Miniştri nr.2077/1957 şi Instrucţiunile Ministerului Afacerilor interne de aplicare a Hotărârii Consiliului de Miniştri nr.2077/1957. Aceste tipărituri vor fi inventariate în registrul de inventar separat (anexa nr.3) şi vor fi trecute în cataloage separate; ele vor fi păstrate în încăperi separate de restul fondurilor şi în condiţii de securitate specială. Ele se vor consulta numai în încăperile destinate fondului „special", în nici un caz nu se vor împrumuta în afara bibliotecii. Ar t 12. Accesul la tipăriturile din fondul „special" îl vor avea: a) In bibliotecile ministerelor, instituţiilor centrale, numai persoanele aprobate de conducătorul ministerului sau instituţiei centrale; b) în bibliotecile universitare şi ale instituţiilor de învăţământ superior, numai persoanele aprobate de rector sau prorector; c) în b i b l i o t e c i l e de l ec tu ră pub l i că , numai p e r s o a n e l e recomandate expres, în scris, de conducătorul instituţiei unde funcţ ionează cel care solici tă, cu aprobarea conducă toru lu i bibliotecii şi numai în cadrul specialităţii în care-şi desfăşoară activitatea solicitantul. Publicaţiile pot fi consultate de către cititorii permanenţi, pe baza unui permis (Anexa nr.4). Valabilitatea acestuia va fi de 3-6 luni. d) B ib l io tec i l e vor păs t ra separa t ev iden ţa pub l i ca ţ i i lo r consultate, în „registrul cititorilor" (Anexa nr.5). Capitolul II Eliminarea din biblioteci a unor tipărituri necorespunzătoare Art. 13. în temeiul art.8 din Hotărârea Consiliului de Miniştri nr. 1542/1951, eliminarea din bibliotecile de stat de toate categoriile 274 I'ond secret. Fond'S' a tipăriturilor necorespunzătoare, se va face conform prevederilor de mai jos ale prezentelor instrucţiuni. Art. 14. Eliminarea acestor tipărituri din bibliotecile de orice categorie, aparţinând ministerelor şi instituţiilor centrale asimilate acestora, sfaturile populare sau instituţiilor, organizaţ i i lor şi întreprinderilor economice de stat va fi efectuată de conducătorii bibliotecilor respective care răspund personal de această operaţie. Art 15. E l i m i n a r e a t i pă r i t u r i l o r se face numai pe baza c a t a l o a g e l o r e d i t a t e şi d i f u z a t e p e r i o d i c de M i n i s t e r u l învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al Cărţii conform ait.7, lit.b din Hotărârea Consiliului de Miniştri nr. 1542/1951. Art. 16. Cataloagele editate de Ministerul învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al Cărţii, vor fi difuzate conducătorilor bibliotecilor, prin Secţiile de învăţământ şi Cultură. Aceştia vor scoate publicaţiile menţionate în termen de 10-30 zile (după mărimea bibliotecii) de la primirea cataloagelor Totodată, vor fi scoase şi fişele acestor tipărituri din cataloagele sistematice şi alfabetice. Pentru ministere şi instituţiile asimilate acestora, instituţiile centrale de stat şi institutele de învăţământ superior, cataloagele vor fi predate direct conducătorilor bibliotecilor respective. Art. 17. Cataloagele vor fi păstrate şi vor circula în aceleaşi condiţii, ca şi corespondenţa oficială cu caracter „confidenţial' ' . Art. 18. Pentru evidenţa tipăriturilor eliminate în conformitate cu prevederile de mai sus, conducătorul bibliotecii va întocmi un proces verbal în trei exemplare, în care vor fi consemnate: numărul de inventar, autorul, titlul şi preţul lucrărilor scoase. Din acest proces verbal, un exemplar se va înainta organului administrativ ierarhic superior, pentru întocmirea ordinului sau deciziei de scădere din inventar, al doilea exemplar va însoţi materialul la depozitul raional, respectiv la depozitul din centrul 275 Anexe de reşedinţă a regiunii, unde se păstrează tipăriturile scoase, iar al treilea exemplar se va păstra în bibliotecă. Unităţile menţionate la art. 16, al.2 (care primesc cataloage direct de la Fondul de Stat al Cărţii) vor preda un exemplar din procesele verbale Fondului de Stat al Cărţii. Art. 19. Tipăr i tur i le e l iminate pe baza ca ta loagelor vor fi centralizate la depozitele raionale, respectiv la depozitul din centrul de reşedinţă a regiunii, în pachete sigilate şi vor fi predate organelor D C . A. astfel: a) în oraşul de reşedinţă a regiunii, după efectuarea unui control amănunţ i t făcut de directorul bibliotecii regionale : cele din depozitele raionale, după efectuarea controlului de către şeful bibliotecii raionale. Aceştia răspund personal de trimiterea la D.C.A. numai a acelor tipărituri care sunt incluse în cataloagele menţionate la art. 15; b) Bibliotecile specificate la art. 16, al.2 care primesc direct de la Fondul de Stat al Cărţii cataloage alfabetice, predau direct la D . C . A . t i p ă r i t u r i l e e l i m i n a t e , p e r ă s p u n d e r e a p r o p r i e a conducătorului bibliotecii respectând cu stricteţe prevederile art. 15 din prezentele Instrucţiuni. Art .20. Şeful Secţiei învă ţământ şi Cul tură şi Direc torul Bibliotecii Regionale controlează bibliotecile de pe cuprinsul regiunii respective, privind scoaterea în termenul stabilit în art. 16, a tuturor tipăriturilor incluse în catalog şi informează periodic, confidenţial, în scris, Fondul de Stat al Cărţii în termen de două luni de la primirea fiecărui catalog alfabetic, despre numărul unităţi lor care au efectuat verificarea şi numărul t ipăriturilor eliminate. Ar t .21 . Bibl ioteci le de stat care au dreptul să deţină fond „documentar" şi fond „special", arătate în alăturatele anexe nr . l şi 2, vor păstra în aceste fonduri câte 1-2 exemplare din cărţile cuprinse în catalog, în funcţie de conţinutul lor. 276 Fond secret. Fond'S' Art.22. In toate bibliotecile de masă se vor păstra la fondul „uzual" colecţiile de ziare şi periodice din ultimii doi ani. După acest termen, ele trebuiesc predate bibliotecii regionale, care-şi reţine necesarul, iar cu restul se vor face colecţii complecte care vor fi puse la dispoziţia Fondului de Stat al Cărţii. Fondul de stat al Cărţii, prin Serviciul Schimb Dublete, le va dirija în alte biblioteci sau va hotărî distrugerea lor Bibliotecile cu fond „documentar" şi „special" vor putea păstra colecţiile de periodice pe timp nelimitat. Art.23. Conducătorii bibliotecilor vor face propuneri pentru e l i m i n a r e a d in f o n d u r i l e u z u a l e şi a a l t o r t i p ă r i t u r i necorespunzătoare sau de importanţă temporară, ce nu figurează în cataloagele menţionate la art 15, înaintând aceste propuneri Ministerului învăţământului şi Culturii Fondul de Stat al Cărţii; propunerile să aibă aceleaşi date bibliografice ca şi tipăriturile incluse în cataloage. C r i t e r i i l e după ca re se vor face a c e s t e p r o p u n e r i sun t următoarele: Tipăriturile care prezintă sau conţin materiale cu caracter antidemocratic, antimarxist sau ostil păcii între popoare; Lucrări depăşite din punct de vedere politic şi ştiinţific; Propunerile vor fi înaintate prin forurile tutelare ale bibliotecilor respective. Art.24 Tipăriturile propuse pentru eliminare în baza criteriilor de la art.23 se depozitează pe loc în biblioteca respectivă sub sigiliu şi fişele se scot din cataloagele alfabetice şi sistematice. Fondul de Stat al Cărţii va aprecia de la caz la caz şi va dispune asupra acestor materiale Capitolul III Dispoziţiuni finale Art.25. Bibliotecile care nu au drept să deţină fond „documentar" sau „special" conform anexei nr. 1 şi 2 şi posedă tipărituri de acest 277 Anexe fel, vor înştiinţa Fondul de Stat al Cărţii (în Bucureşti , Piaţa Scânteii nr . l , raionul Stalin) despre existenţa acestor fonduri, în tennen de 30 de zile de la intrarea în vigoare a acestor Instrucţiuni. Până la primirea dispoziţiei din partea Fondului de Stat al Cărţii aceste tipărituri se scot din circulaţie şi se păstrează pe loc sub sigiliu. Ar t .26 . P r ezen t e l e Ins t ruc ţ iun i intră în v igoa re p e data comunicării lor. Art.27. Aplicarea prezentelor Instrucţiuni va fi controlată de organele în drept conform M C M . nr. 1542/1951. A r t . 2 8 . Se a b r o g ă I n s t r u c ţ i u n i l e nr. 198/22/11/1957 ale Min i s te ru lu i Cul tur i i „pr iv ind r eg l emen ta rea scoa ter i i din bibliotecile de stat de toate categoriile a tipăriturilor învechite sau de prisos". MINISTRUL ÎNVĂŢĂMÂNTULUI ŞI CULTURII s.s.Acad. Ilie Murgulescu ANEXA NR. l la Instrucţiunile nr.3406 L I S T A bibliotecilor care au dreptul să deţină „fond documentar" I. Biblioteci care au dreptul să deţină „fond documentar" din toate domeniile 1. Biblioteca Centrală de Stat. Biblioteca Academiei Republicii Populare Romîne. Bibliotecile centrale universitare. 2. Bibliotecile documentare ale Ministerului învăţământului şi Culturii: Teleky, Bathyaneum, Bethlen, Bolyai. 3. Bibliotecile regionale, bibliotecile raionale din centrele urbane. 4. Biblioteca orăşenească Bucureşti 278 /•nudsecret Fond S' II. Biblioteci care au dreptul să deţină „fond documentar", în raport cu profilul respectiv. 1 Bibliotecile centrale ale ministerelor şi ale instituţiilor centrale asimilate lor. 2. Bibliotecile filialelor şi institutelor de cercetări ale Academiei R.P.R. 3. Bibliotecile institutelor de cercetări ştiinţifice ale ministerelor şi instituţiile centrale 4. Bibliotecile institutelor de învăţământ superior. 5. Biblioteca Institutului de Documentare Tehnică, bibliotecile de documentare tehnică ale întreprinderilor 6. Bibliotecile şcolilor medii. 7. Bibliotecile muzeelor de importanţă republicană. 8. Bibliotecile editurilor. ANEXA NR 2 la Instrucţiunile nr.3406 LISTA/ bibliotecilor care au dreptul să deţină „fond special" I. Biblioteci care au dreptul să deţină fond „special", din toate domeniile 1. Biblioteca Centrală de Stat. Biblioteca Academiei Republicii Populare Romîne. Bibliotecile Centrale Universitare. 2. Bibliotecile documentare ale Ministerului învăţământului şi Culturii: Teleky, Bathyaneuin, Bethlen, Bolyai 3. Bibliotecile regionale 4. Bibliotecile raionale din: Arad, Bîrlad, Bistriţa, Botoşani, Brăila, Piatra Neamţ, Sibiu, Turnu Severin, Satu Mare 5. Biblioteca orăşenească Bucureşti 279 Anexe II. Biblioteci care au dreptul să deţină fond „special", în raport cu profilul respectiv. 1. Bibliotecile centrale documentare ale ministerelor şi ale instituţiilor centrale asimilate cu acestea. 2. Bibliotecile filialelor şi institutelor de cercetări ale Academiei Republicii Populare Romîne. 3. Bibliotecile institutelor de cercetări ştiinţifice ale ministerelor şi instituţiilor centrale. 4. Bibliotecile institutelor de învăţământ superior. 5. Bibliotecile Institutului de documentare tehnică, bibliotecile de d o c u m e n t a r e t ehn ică ale î n t r ep r inde r i lo r de i m p o r t a n ţ ă republicană. 6. Bibliotecile muzeelor de importanţă republicană. 7. Bibliotecile documentare ale editurilor. ANEXA NR.4 la Instrucţiunile nr.3406 BIBLIOTECA PERMIS PENTRU STUDIEREA FONDULUI SPECIAL Numele şi p r e n u m e l e _ studii funcţia Instituţia (întreprinderea) unde lucrează din str. Nr. rai on tel efon . Susnumitul studiază lucrări din domeniul: de la Valabil până la Bibliotecar, 280 Fond secret Fond'S' Nu este transmisibil. La expirarea valabilităţii, permisul se restituie. lArh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1961. nr. 04/964 din 25 martie 1961] A N E X A XVII I : [Informare asupra controlului efectuat în bibliotecile de îvăţământ superior din Cluj în luna septembrie 1961] NOTA/ asupra controlului efectuat în bibliotecile de învăţământ superior din oraşul Cluj I. BIBLIOTECA CENTRALĂ UNIVERSITARĂ' 1) la raftul liber (etaj II, secţia de socialism-ştiinţific) s-au găsit cărţi cuprinse în cataloagele M I C . Ex.: scurta biografie a lui Stal in în toate limbile, precum şi alte cărţi conţinând cultul personalităţii pentru Stalin De asemenea o serie de broşuri semnate de Malenkov, Miron Constantinescu, cărţi din editura Szikra - /cultul personalităţii pentru Rákosi/. 2) la fondul documentar în fişier s-au găsit numeroase cărţi de fond special. Ex.: Stelian Popescu - „Problema naţională la graniţa de vest". Salazar Oliviera - „Doctrina şi organizarea revoluţiei". Manolescu Mihail - „Constituţionalism şi sinceritate". Traian Brăileanu - „Noi teorii politice" Cernăuţi 1935, Deutschland und der Kondor 1939. 281 Ane.xe Tot la acest fond s-au găsit sute de titluri în limba maghiară cu caracter S editate între anii 1930-1944, antiromâneşti, iredentiste, şovine, antisovietice, scrise de fascişti compromişi, ca: Apponyi, Bethlen István, Teleki Pal, Rákosi Jenő, Homan Balint, Rákosi Viktor, Hocsani Zsolt, Posa István, Zilahy Lajos şi alţii. Titluri: 1. Barat Tibor: Filosofia construcţiei de ţară în bazinul Carpaţilor. Cluj. 1943. /Az országépités filozófiája a Kárpát medencében/. 2. Siklay Janos: Revizionismul maghiar. Budapest 1942. /A magyar revizionismus/. 3. Joo Tibor: Naţionalismul maghiar. Bp .1941 . /A magyar naţionalismus/. 4. H e g e d ű s N á n d o r : N u es te p a c e fără adevă r . O r a d e a 1941./Nincsen béke igazság nélkül/. 5. M e s t e r M i k l ó s : A r d e a l u l a u t o n o m şi r e v e n d i c ă r i l e romînilor./Az autonom Erdély és a román nemzetiségi törekvések/. p.1936. 6. Rátz Ká lmán . Istoria Pans lav ismulu i . /A pans lav izmu tör ténete /Bp. 1941. 3) în schimb tot la acest fond s-au găsit numeroase cărţi de fond liber; ex.: literatură universală de Shakespeare, Goethe, Schiller e t c , iar la S se mai găsesc cărţi care trebuiau date la topit. II. BIBLIOTECI DE FACULTĂŢI ŞI CA TEDRE DIN CADRUL UNIVERSITĂŢII „BABEŞ-BOLYAI" 1. Lucrurile cele mai grave s-au găsit la catedra de materialism dialectic şi istoric, unde sunt numeroase cărţi de fond S. Ex.: Hitler: „Mein Kampf ' Alfred Rosenberg: „Mythus des 20 Jahrhunderts" Gobineau „Verzuch über die Ungkichheit der Menschenrassen" /Studiul despre inegalitatea raselor/. 282 Fond secret. Fond'S" 283 2. Vacuitatea de Istorie: a) secţia din str.Jokai la fond liber s-au găsit: C.Stere: Marele război şi politica romînisrnului. 1928 /antirusăV. N.Iorga: Acţiunea României în Bulgaria cu ostaşii noştri. 1914 /antibulgar/. Dr .Szadecky Lajos Erdélay é Miháli Vaida. /Ardealul şi Voivodul Mihai defăimare a poporului român şi a lui Mihai Viteazul/. Miliucov: Polonia declară către Mussolini Tot la această secţie s-au găsit numeroase cărţi în l imba maghiară, cu caracter fascist, naţionalist, iredentist, semnate de: Contele Tissa István, Bethlen István, Teleki Pal etc. Titluri: Homan Balint: Istoria Ungariei. Dr.Marky: Majestatea sa Franci sc Iosif. Problemele Ungariei mari. Istoria poliţiei maghiare. Bp. 1916 şi altele De asemenea la fondul I.) s-au găsit in continuare numeroase cărţi cu caracter S, semnate de: Contele Apponyi Albert /revizionist/; Ion Petrovici, Ion Tîrpita, Mihai Antonescu etc b) la secţia de istorie veche /Str Emil Isac/ s-au găsit la fond liber: Revista istorică română 1940-1944 Volhem Sreghin: Die Blonden Haare der indogermanischen Völkes München 1935. /Păail blond al popoarelor indogermane rasistă/. Ottó Reche: Rasse und Hennát der Indo-germanen. München. 1936. /Rasele şi patria îndogermanilor/. Kisebbségvédelem Apărarea minori tăţ i lor Bp. 1943. /Contele Apponyi/. Peştera Mussolini /în limba maghiară/. 3. Catedra de psihologie: La fond liber s-au găsit: Anexe Munkácsy Mihály: Emlékeim. /Amintiri/. Farkas Mihály: Lexicon Révay, Lukács György etc. la documentar: Gounsky Hans Alfréd: Seeleund Stadt/Sufletul şi statul/. Berlin. 1935. Lehrmittelzzentrale der Deutschen Arbeitsfront 10 carte de instrucţie a Frontului Muncitoresc German/. Berlin 1940. 4. Facultatea de drept: la fondul uzual s-au găsit o serie de cărţi cu caracter S, ca de exemplu: HomanBal in t : Istoria Ungurilor. Bp. 1929. Joo Tibor: Idealul naţional maghiar. Bp. 1942 şi altele. la fond documentar nu s-a făcut nici o clasificare, la diferite ca tedre se găsesc numeroase cărţi cu conţ inut an t i sovie t ic , revizionist, anticomunist; ex.: legislaţia fascistă română între 1940-1944, legislaţia fascistă maghiară între 1940-1944, lexikon Revay. Bp. 1920/1927. Titel Petrescu: Codul naţional. 1940. Milinkov: La politique exterieurs des Sovietes. General Nissel: La triomphe de bolseviques et la paix de BrestLitorsk. 5. Facultatea de filologie S-au găsit numeroase lucrări maghiare şovine, i redentiste, antisovietice, lucrări în limba română antisemite, reacţionare, fasciste etc. semnate de: A.C.Cuza, Nichifor Crainic, Ion Petrovici, Găvănescu, G.Brătianu, contrarevoluţionari maghiari: Paloczy, Horváth, Aczél Tamás etc. Titluri: Trilogia „Ardealul" de Moritz Zsigmond „Epoca de aur a Ardealului" de Jokai. Nae lonescu: Istoria logicei şi a metafizicii. 1942. Octavian Goga: Mustul care fierbe. Eminescu: ediţii vechi cu poezia naţionalistă „Doina". 284 Fond secret. Fond'"S" Tamasi Aron: 6 titluri şovine, iredentiste La catedra de limba germană au periodice vechi care merg din 1880 până în 1938; ex.: Deutsche Rudsohau 1910-1938 Deutsche Literaturzeitung. 1880-1936. Zeitschvift fiir deutdches altertum. 1923-1934. în schimb nu au nici o carte nou apărută (lucrările enumerate pot sta la fond S, iar la catedră trebuiesc aduse şi cărţi recent editate). La catedra de limba maghiară s-a găsit „Istoria literaturii maghiare" de fascistul Pintér Jenö. III. FILIALA ACADEMIEIR.P.R. CLUJ Aici nu s-a făcut nici o clasificare Nici n-au primit instrucţiunile 3406 M I C , deci toate cărţile de S liber şi documentar sunt la un loc. La fel în ce priveşte circulaţia cărţilor nu este nici un fel de evidenţă asupra aprobărilor date pentru consultarea fondurilor. Deşi anexele au fonduri valoroase, nu s-a făcut nici clasificare şi nici preluarea instrucţiunilor cu personalul bibliotecilor. IV. INSTITUTUL MEDIC"O-FARMA("EUTIC (Director Filipoiu). Aici s-a lucrat bine, exemplu foarte bun îl constimie catedra de Istoria medicinii / şef prof Valeriu Bologa/ de felul cum ştiu să folosească cărţile de fond D şi S V. INSTITUTUL DE ARIE PLASTICE „ION ANDREESCIT1 Există preocupare şi s-a lucrat bine la verificarea cataloagelor M I C . şi clasificarea fondurilor. VI. INSTITUTUL AGRONOMIC1 Aici este o situaţie specială Noul bibliotecar şef, tov. Albăcan, a găsit o situaţie foarte proastă, încât a trebuit să lucreze la o inventariere şi la o verificare groso-modo a fondurilor special285 Anexe documentare, încât operaţiile de clasificare nu sunt terminate, astfel că s-au mai găsit foarte multe cărţi necorespunzătoare. Există totuşi preocupare din partea conducerii Institutului şi a bibliotecii pentru terminarea operaţiilor de verificare. La fond liber la controlul efectuat s-au găsit multe cărţi oprite prin cataloagele M.I.C., cu referire la cultul Stalin şi Rákosi , precum şi cărţi cu Al.Jar, A.Pauker etc. La fondul d. s-au găsit cărţi de S, scrise de Alex.Vaida Voivod, S.Mehedinţi, G.Brătianu, Contele Teleky, Titel Petrescu, Hîciu A. /antisemit/, Hollosy István, Laky Dezső. VII. CONSERVATORUL „GHEORGHEDIMA " Aici nu este reglementată circulaţia cărţilor în sensul că nu au încă un dosar cu evidenţa aprobărilor pentru fond d. şi S. Au lucrat în general bine la verificare, totuşi s-a mai găsit o carte în care era cuprins Imnul regal, Deşteaptă-te române, La arme, o serie de broşuri muzicale „Zenei Közlöny" editate Budapesta 1941-1944 /antisovietice şi iredentiste/. VIII. INSTITUTUL POLITEHNIC nu sunt probleme. în afara acestora, au mai fost controlate biblioteci ale şcolilor medii, sindicate şi şcoli profesionale. Cluj, la 27.XI1.1961. [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos.Acte secrete 1961. act din 27 dec. 1961] ANEXA XIX: [Referatprezentat în 1962 în Organizaţia de Bază de laB.C.U.Cluj] Am cerut să prezint acest referat în faţa Organizaţiei de Bază, deoarece p rob lema regimului de păs t ra re şi de c i rcu la ţ ie a publicaţiilor, precum şi eliminarea publicaţiilor necorespunzătoare 286 Fond secret. Fond'S" 287 din bibl ioteca noastră este şi rămâne în cont inuare una din pr incipale le sarcini privind asigurarea purităţii ideologice a fondurilor ce intră în folosinţa cititorilor. Este bine cunoscut faptul că bibliotecile din învăţământul superior, respectiv biblioteca noastră universitară, care prin profilul activităţii lor de publicaţii şi literatură străină de ideologia clasei muncitoare şi chiar publicaţii făţiş ostile acestei ideologii, sunt obligate ca să ia măsuri ca aceste publicaţii să nu fie folosite în scopul propagării ideilor duşmănoase, în detrimentul întregii munci de educaţie comunistă, ce se desfăşoară în învăţământ De asemenea, o serie de publicaţii editate în anii regimului de democraţie populară, care sunt depăşite din punct de vedere politic sau al dezvoltării ştiinţei, trebuie retrase din fondul liber consultat de publicul larg cititor. Bineînţeles că sarcina clasării fondurilor potrivit profilului ce îl au bibliotecile universitare ca biblioteci ştiinţifice, reprezintă o sarcină complexă, căci problema asigurării purităţii ideologice a fondurilor în înţelesul de a face din bibliotecă un mijloc de prim ordin pentru promovarea celei mai înalte cuceriri ale ştiinţei, înseamnă permanenta valorificare a tot ceea ce este pozitiv în toate domeniile ştiinţei şi culturii, tot ceeace constituie element de progres şi este răspândit prin intermediul cărţii. Din cele de mai sus, rezultă cred, constatarea că, aplicarea măsurilor privind reclasarea fondurilor şi orientarea permanentă a unei juste puneri în lumină a documentaţiei ştiinţifice necesare în învăţământul superior nu poate ti privită ca şi o chestiune de aplicare mecanică, ci dimpotrivă ca o chestiune de concepţie şi de mare răspundere. La baza acestei activităţi stă o muncă intelectuală de înalt nivel, de interpretare şi de analiză pe baza învăţăturii marxist-leniniste. Cum s-a desfăşurat această activitate de organizare şi orientare a bibliotecii noas t re 9 Anexe Nu vrem să repetăm constatările făcute cu alte ocazii, ci să ne oprim la perioada care s-a scurs de la aplicarea planului intern de măsuri, întocmit pe baza instrucţiunilor 3406. Acest plan a cuprins: I. Măsuri privind reclasarea fondurilor de publicaţii la Biblioteca Centrală a Universităţii „Babeş-Bolyai". II. Măsur i privind reglementarea circulaţiei fonduri lor de publicaţii la BCU, în conformitate cu instrucţiunile MIC nr.3406. III. Măsur i pr iv ind rec lasarea fonduri lor de publ icaţ i i la bibliotecile de facultăţi. IV. Măsuri privind reglementarea circulaţiei fondurilor de publicaţii la bibliotecile de facultăţi. V. Măsuri privind reclasarea fondurilor de publicaţii la catedre. VI. Măsuri privind reclasarea fondurilor de publicaţii la căminele studenţeşti. VII. E l iminarea publ icaţ i i lor necorespunză toa re conform dispoziţiunilor cuprinse în instrucţiunile nr.3406. Având în vedere că în ce priveşte aplicarea acestor instrucţiuni era necesară o eşalonare a lucrărilor în ordinea urgenţei lor, am avut în vedere ca încheierea lucrărilor de reclasare a fondurilor şi de el iminare a celor necorespunzătoare să se execute după cum urmează: la bibliotecile de cămine până la data de 10.1.1962; la fondurile de literatură şi de marxism-leninism organizate la B C U şi facultăţi până la data de 10.1.1962; la bibliotecile de catedre până la data de 15.1.1962; la fondurile din B C U şi ale bibliotecilor de facultăţi potrivit planurilor de măsuri întocmite de aceste unităţi, de comun acord cu decanatele respective la diferite termene, în cadrul termenului general prevăzut de aceste instrucţiuni (adică 30.X. 1962). Menţionăm că, instrucţiunile privind reglementarea circulaţiei şi accesurile la fondurile de publicaţii la B C U şi la facultăţi au fost 288 Fond secret. Fond'S' întocmite şi comunicate pentru aplicare tuturor unităţilor noastre, odată cu prelucrarea integrală a planului de măsuri cu toţi salariaţii bibliotecii. Nu vom da, deoarece nu este cazul credem, detalii cu privire la mersul operaţiunilor tehnice care sunt în curs de efectuare şi care au fost dealtfel reanalizate şi redezbătute la data de 7. VIII. a c cu toţi şefii de serviciu Considerăm că este necesar să tragem unele concluzii şi să facem o serie de propuneri pentru real izarea obiectivului principal al acestei activităţi şi anume: asigurarea unei orientări juste în stabilirea categoriilor fondurilor de cărţi, în ce priveşte regimul de păstrare şi circulaţie a publicaţiilor, precum şi eliminarea unor tipărituri necorespunzătoare Privind activitatea depusă de întregul colectiv din bibliotecă în perioada la care ne referim în prezentul raport putem constata că: s-a realizat planul de măsuri la toate bibliotecile de cămine şi catedre, la fondurile ideologice de la facultăţi şi de la secţia marxism din BCU şi este în curs de realizare, în cadrul termenelor stabilite, la fondul general de la BCU şi bibliotecile de facultăţi. Având în vedere că, pe de o parte lucrările sunt în continuare, şi pe de altă parte problema, după cum se poate desine înţelege, este complexă şi va trebui urmărită şi după realizarea planului de măsuri, ţinem să semnalăm de pe acum anumite fenomene negative în această muncă, care sunt inadmisibile şi care pot prejudicia în mod grav activitatea întregii biblioteci Iată, de exemplu : în u rma revizuiri i care a început de o săptămână se constată, în ce priveşte scoaterea din cataloagele publice, la BCU, a publicaţiilor necorespunzătoare pe bază de cataloage editate de fondul de stat, se constată că se scot în mod mecanic numai fişele cărţilor care figurează în catalog, fară să se scoată corespondentele lor în alte limbi. In ceea ce priveşte dotarea fişierelor externe cu fişe noi se constată că se introduc fişe fără discernământ, neexercitându-se de 289 Anexe către Serviciul Organizarea Colecţiilor controlul prealabil pentru introducerea fişelor noi în cataloagele externe aşa de exemplu, după 1956, respectiv unele chiar în ultimii doi ani au intrat fişe ca: nemaivorbind că în cutie mai existau fişele tuturor bibliilor de la Cartea veche românească. Se mai constată deasemeni, că au existat în cataloagele externe fişe ca: divizionare cu numele lui Chişinevski, Stalin, o parte din opera lui Chişinevski în limba maghiară şi rusă, lucrări ale lui Pîrvulescu etc. Toate aceste exemple, precum şi numărul mare de fişe scoase, ne obligă să observăm că există încă multă autoliniştire la o serie de tov. din bibliotecă, în sensul că deşi s-au făcut multe lucrări de clasare, în special la fondul ideologic, tov. trăiau liniştiţi că, cataloagele externe sunt în regulă. Există încă o rămânere în urmă faţă de evenimentele politice interne şi internaţionale, în sensul că atunci când în hotărârile de partid apar semnalări directe la caracterul greşit sau antiştiinţific al unor lucrări, nu reacţionează prompt, aşteptând la fiecare pas dispoziţii. Aşa se explică de ce apar în cutii operele considerate greşite ale lui Stalin şi altele. Scoaterea fişelor pe bază de cataloage editate se face în mod mecanic, lăsând în fişier corespondentul în alte limbi. O problemă importantă în cadrul planului de măsuri a fost retragerea unor publicaţii cu caracter „ S " de la facultăţi, această acţiune s-a efectuat încă în primele zile în cazurile cunoscute. Se constată însă, că pe parcurs au mai existat la unele catedre asemenea stocuri; de exemplu, catedra de geografie şi pedagogie-psihologie, despre care semnalarea s-a făcut foarte târziu şi considerăm aceasta ca o autoliniştire a şefilor acestor biblioteci, care au aflat şi m-au sesizat prea târziu faţă de urgenţa cu care au fost puse aceste probleme la sfârşitul anului trecut de către tov.rector. 290 Fond secret. Fond'S" 291 Am arătat câteva numai din exemplele ce ne-au stat la îndemână pentru a putea atrage atenţia tov. din O.B asupra formei sub care se manifestă aceste greşeli, precum şi a măsurilor ce trebuiesc luate pentru remedierea lor grabnică. Astfel va trebui să desfăşurăm o activitate vie de lămurire a tov. membri de partid, în primul rînd în cadrul şedinţelor de grupă sindicală şi prin muncă individuală, pentru a se combate atitudinea de nepăsare , superficiali tate sau autolinişt ire, în ce pr iveşte asigurarea regimului de circulaţie al fondurilor. Intrucît există lipsuri din partea direcţiunii bibliotecii şi şefilor de serviciu în ce priveşte controlul executării sarcinilor, este necesar să se treacă efectiv la controlarea executării sarcinilor şi să fie traşi la răspundere cei care lucrează greşit. Va trebui trecut neîntîrziat la organizarea îmbogăţirii cataloagelor cu materialul documentar ştiinţific cerut de procesul de învăţământ şi de cercetare ştiinţifică, în afara matenaiului curent organizânduse în cadrul serviciului de Or Col. după terminarea lucrărilor din planul de măsuri C F I un colectiv care să asigure îmbogăţirea catalogului alfabetic extern, crearea sistematicului extern şi îmbogăţirea sistematicului intern pentru a deveni sistematic general intern şi bineînţeles pornindu-se de la transcrierea alfabeticului intern pe fişe internaţionale. Trecînd la problema circulaţiei şi accesului cititorilor la fonduri, începînd de la data de 15 septembrie, la Biblioteca Centrală se va asigura servirea publicaţiilor în mod diferenţiat, avînd în vedere că se vor deschide în afara sălilor de consultare a fondurilor de liberă circulaţie următoarele săli: 1. sală pentru consultarea manuscriselor, documentelor şi fondului „S" ; 2. sală pentru studenţii care îşi pregătesc lucrările de diplomă şi aspiranţi; 3. sală pentru cercetători (încă o sală). [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1962. dact. 5p.] Anexe A N E X A XX: [Plan de muncă privind clasarea fondurilor de publicaţii şi restructurarea cataloagelor conform Instrucţiunilor nr.3406] In baza Instr.nr.3406 fondul de publicaţii trebuie separat în: fond liber, fond documentar si fond „ S " (Interzis). Fiecare fond va avea catalogul său separat, alfabetic şi sistematic. In vederea aplicării acestor Instr. am întocmit următorul plan de muncă: I. ÎN C E P R I V E Ş T E F O N D U R I L E D E P U B L I C A Ţ I I D I N DEPOZIT 1. Am separat fondul „S" cuprins în cataloagele publicaţiilor interzise tipărite de Serviciul Difuzării presei. Vom continua această separare şi pe baza fişelor publicaţiilor considerate ca „S" de către cadrele didactice din cadrul facultăţilor. Acest fond este plasat într-o încăpere separată din depozit. 2. O echipă de bibliotecari va lucra zilnic 4 ore în depozit, clasând fiecare publicaţie în fondul „S" , fondul „documentar" şi fondul „liber". Fondul „ S " va fi scos şi aşezat în camera fondului „S" , iar fondul „documentar" va fi etichetat cu iniţialele „Doc" şi lăsat pe loc, împreună cu fondul „liber". 3. Pentru publicaţiile dubioase vom cere ajutorul cadrelor didactice. II. ÎN CE PRIVEŞTE CATALOAGELE CĂRŢILOR 1. Catalogul alfabetic intern (de serviciu), care se găseşte în biroul Serviciului organizării fondurilor, rămîne intact, în sensul că acesta va cuprinde întreg fondul de cărţi al bibliotecii. La acest catalog n-au acces decât persoanele care obţin o legitimaţie specială semnată de către tov.rector al Universităţii „Babeş-Bolyai". 2. Cataloagele pentru masa mare de cititori (alfabetic, sistematic şi catalogul de împrumut) vor cuprinde numai publicaţii din fondul „liber". 292 Fond secret. Fond'S' Din aceste cataloage au fost scoase toate fişele cărţilor cuprinse în cataloagele publicaţiilor interzise tipărite de către Serviciul Difuzării presei. 3. Catalogul sistematic va fi separat în: catalog sistematic „ S " şi catalog sistematic „documentar". Catalogul sistematic „S" va fi considerat catalog intern (de serviciu) şi rămîne în biroul Serviciului org.fondurilor. 4. Catalogul alfabetic „documentar" şi catalogul sistematic „documentar" vorfi plasate în biroul Serv. de doc. şi bibliografie. La aceste cataloage masa mare de cititori n-are acces decât pe baza aprobării direcţiunii bibliotecii. 5. Vom iniţia în anul 1963 întocmirea unui catalog sistematic „liber" pentru masa mare de cititori. III. ÎN CE PRIVEŞTE CATALOAGELE PERIODICELOR 1. Catalogul alfabetic intern (de serviciu) pe fişe mari din birou! secţiei „periodice" rămîne intact. Acest catalog poate fi consultat numai în condiţiile în care se consultă catalogul alfabetic intern (de serviciu) al cărţilor. 2. Catalogul alfabetic pe fişe mici, din care vor fi scoase fişele periodicelor considerate „S", rămâne catalog documentar. 3. Catalogul sistematic va fi separat în catalog sistematic „ S " şi catalog sistematic „documentar" Vom întocmi şi pentru periodice un catalog sistematic „liber", pentru masa mare de cititori. NB. Pentru aducerea la îndeplinire a acestor sarcini, schiţate doar în mare, s-au format 3 colective, care au de îndeplinit o serie întreagă de operaţii după indicaţii le unei comisii formată din conducerea bibliotecii şi 3 bibliotecari. Cluj, 17.111.1963 DIRECTOR [Arh.B CU. Cluj-Napoca. Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1963. act din 17 martie 1963] 293 Anexe A N E X A X X I : [Circulara Direcţiei Generale a Presei şi Tipăriturilor din 8 iunie 1964] DIRECŢIA GENERALĂ A PRESEI ŞI TIPĂRITURILOR de pe lîngă CONSILIUL DEMINIŞTRI /Nr .4335 din 8.VI. 1964/ Confidential//CIRCULARĂ/ Către , /BIBLIOTECA CENTRALĂ A UNIVERSITĂŢII „B ABEŞ-B OLYAI" CLUJ Pentru îmbunătăţirea condiţiilor de informare şi documentare a oamenilor de ştiinţă şi cultură sînt în curs de elaborare noi norme cu privire la păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri din biblioteci şi unităţi de difuzare. Până la definitivarea acestor norme se vor lua următoarele măsuri în privinţa cărţilor şi publicaţiilor tehnico-ştiinţifice (ştiinţe pozitive şi tehnice): 1. Toate cărţile, publicaţiile şi tipăriturile tehnico-ştiinţifice (ştiinţe pozitive şi tehnice) aflate în prezent în bibliotecă, pe care le păstraţi la fondul special şi fond documentar vor fi trecute de dv. la primirea prezentei, în circulaţie liberă. 2. Pentru exemplarele care în mod excepţional consideraţi că datorită conţinutului lor trebuiesc păstrate în continuare la fondul special, veţi inainta propuneri motivate D.G.P.T. care va aviza x 3. Intrucît toate tipăriturile din import sosite pe adresa dv. atît cele de circulaţie liberă, cât şi cele de fond special vă sunt expediate pe circuit poştal, pentru orice reclamaţie (colecţii întregi nesosite, numere lipsă, întârzieri etc.) urmează să vă adresaţi Direcţiei Generale a Poştelor şi Telecomunicaţiilor Serviciul Difuzării Presei din M.T.Tc. DIRECTOR GENERAL s.s.indescifrabilă [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune, Dos.Acte secrete 1964, f.34] 294 Pond secret Fond"S" 1. însemnare cu stiloul: ..Dir. Bibi. Unu / spre executare discretă". 2. Numele rectorului în act 295 ANEXA XXII: [Adresa Ministerului învăţământului nr. 2368 1965} M I N I S T E R U L Î N V Ă Ţ Ă M Â N T U L U I / D I R E C Ţ I A S E C R E T A R I A T U L U I ŞI D O C U M E N T Ă R I I / S e r v i c i u l bibliotecilor/ Nr .2368/1965/ Secret/ înregistrare: 01 1965 1 // UNIVERSITATEA „BABEŞ-BOLYAI" CLUJ/Tov R e c t o r 2 Vă rugăm să dispuneţi luarea măsurilor corespunzătoare ca în timpul vacanţei de vară să fie eliminate din fondurile bibliotecilor din cadrul instituţiei dv. lucrările personale ale lui N.S.Hrusciov şi lucrările care elogiază persoana acestuia. Aceste tipărituri vor fi predate organelor D.C.A. în pachete sigilate, cu îndeplinirea formelor legale. Lucrările Congreselor XX, XXI, XXII, rapoartele prezentate de N.S.Hrusciov la aceste congrese, cât şi lucrările Plenarelor C C . al P.C.U.S. prezidate de N.S.Hrusciov apărute în volume sau broşuri separate vor fi păstrate la fondul documentar, iar circulaţia lor se va face potrivit Instrucţiunilor M . I C 3406/1960 Acţiunea de eliminare a acestor lucrări din fondurile tuturor bibliotecilor universitare va trebui să se desfăşoare în aşa fel încît să se evite comentariile; ea va trebui să fie încheiată pînă la 1 septembrie a c . DIRECTOR, [Arh.B C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos Acte secrete 1965. nr. 01 din 1965] .4((f.YlJ A N E X A X X I I I : [Extras din procesul-verbal al şedinţei conducătorilor bibliotecilor universitare ardelene din 16 mai 1964} PROCES-VERBAL 1 întocmit azi, 16 mai 1964, cu ocazia şedinţei de lucru în problema circulaţiei şi păstrării fondului de tipărituri în bibliotecile institutelor de studii superioare; în prezenţa tovarăşilor delegaţi de la Biblioteca Centrală Universitară Cluj, Biblioteca Institutului Poli tehnic Cluj, Biblioteca Institutului de Arte Plastice Cluj, Bib l io teca Insti tutului Medicofa rmaceut ic Cluj , B ib l io teca Institutului Agronomic Cluj, Biblioteca Institutului Pedagogic de 3 ani Cluj, Biblioteca Institutului Medico-farmaceutic Tg.Mureş, Biblioteca Institutului Pedagogic de 3 ani Tg.Mureş, Biblioteca Institutului de Artă Teatrală Tg.Mureş, Biblioteca Institutului Pedagogic de 3 ani Baia-Mare, Biblioteca Institutului Pedagogic de 3 ani Oradea. Şedinţa a fost deschisă de tov.Negulescu Constantin. Tema şedinţei este prezentată de tov.Leonid Zaharovici, care arată că au fost luate o serie de măsuri pentru îmbunătă ţ i rea munci i de documentare în biblioteci, curs în continuare şi ca primă etapă a acestui proces sînt necesare unele indicaţii cu privire la păstrarea fondului de tipărituri. Se iau măsurile necesare ca toate categoriile de tipărituri tehnico-ştiinţifice, ştiinţe pozitive şi tehnice să fie scoase din fondul „S" şi să fie trecute în fondul uzual, în circulaţie. Printre aceste publicaţii se găsesc unele care conţin părţi sau fraze ostile şi duşmănoase faţă de regimul nostru, în legătură cu acestea bibliotecile se vor adresa ministerului ca să primească aprobarea de a le păstra şi în continuare în fondul „S" . Se organizează cît se poate de repede acţiunea de trecere a publicaţiilor de la fondul „S" la fondul uzual, însă acesta nu are un caracter excepţional, este o 296 Fond secret. Fond'S" ANEXA XXIV: [Adresa Unităţii militare 0203 Cluj din 10 sept. 1965} M I N I S T E R U L A F A C E R I L O R I N T E R N E / U N I T A T E A MILITARĂ 0203 CLUJ/ Strict-secret/ e x . l / N r . 132836 297 muncă curentă, care trebuie recent organizată şi încadrata între muncile curente. Având în vedere faptul că momentan cărţile existente în fondul „S" poartă semnul acestui fond este nevoie de a înlătura de pe publicaţii semnele sau ştampila fondului „S" . dar în aşa fel încât cartea să nu fie deteriorată (se poate pune ştampila bibliotecii pe semnul „ S " sau se poate scoate cu soluţie chimică). In cazul includerii cărţilor provenite din fondul „S" în fondul uzual să nu se atragă atenţia cititorilor de provenienţa publicaţiei. Toată acţiunea trebuie considerată ca o acţiune de lărgire a fondului. Lucrările să fie planificate şi efectuate în termen cât se poate de limitat pentru că peste o perioadă destul de scurtă se vor face sondajun din partea ministerului. In legătură cu sesizările privind anumite lipsim din colecţii de publicaţii, acestea se vor înainta Ministerului Transporturilor şi Telecomunicaţiilor, Serviciul Difuzării presei. In legătură cu această acţ iune se pot consul ta cadrele de specialitate şi bibliotecile vor lua toate măsurile necesare ca masa de specialişti, studenţii să poată folosi bogatul matenal de biblioteci. Dă citire circularei din care fiecare delegat va primi câte un exemplar. [...] [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1964. act din 16 mai 1964] 1.însemnare manuscnsă: ..Secret" şi ..02 16 mai 1964" . ltie.xe din 10.09.1965/înregistrat: 02 11 IX/965// Către,/ BIBLIOTECA CENTRALA UNIVERSITARA/ Pers.tov.Director -/ CLUJ Rugăm a ne comunica dacă lucrările mai jos notate au regim de publicaţii ilicite: - „Erdély három nemzete és négy vallása autonómiájának története" de autorul dr.Endes Miklós, editat în anul 1935 la Budapesta. - „Erdély és népei", redactat de Malyusz Elemér", editat în anul 1941 la Budapesta. - „Erdély kiadja a Magyar Történelmi Társulat", editat în anul 1940. - „Erdély" de autorul Kos Karoly, editat în anul 1929 în Cluj. ŞEFUL UNITĂŢII MILITARE, colonel s.s. indescifrabilă [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1965, nr. 02 din 10 sept. 1965] ANEXA XXV: [Adresa B.C.U.Cluj din 11 sept. 1965] B I B L I O T E C A C E N T R A L Ă U N I V E R S I T A R Ă / S T R I C T S E C R E T / Cluj , 11 . IX.965/ Nr .2594 / / Că t re / M I N I S T E R U L AFACERILOR INTERNE/ Unitatea Militară 0203 Cluj La adresa Dvs. nr. 132836 din 10.09.1965 vă comunicăm următoarele: în bibliotecile centrale universi tare nu există conform i n s t r u c ţ i u n i l o r n r . 3 4 0 6 / 1 9 6 0 , e l a b o r a t e d e M i n i s t e r u l 298 Vond ne eret. Fond'S' î n v ă ţ ă m â n t u l u i , în baza h o t ă r î r n C o n s i l i u l u i de M i n i ş t r i nr. 1542/1951, H.C.M. nr.750/957 categoria publicaţii cu caracter ilicit, după strictul sens al cuvîntului. în aceste biblioteci există trei categorii de publicaţii: a. fond „uzual" (tipărituri de liberă circulaţie); b. fond „documentar" (tipărituri care sunt necesare informării specialiştilor şi cercetătorilor, dar care nu corespund problemelor politice de actualitate), c. fond special (tipărituri care cuprind în totalitate sau în parte, material cu caracter duşmănos, fascist, antidemocratic, anticomunist, ostü păcii). în ceea ce priveşte circulaţia acestor trei categorii amintite, precizăm că: la fondul documentar au acces cadrele didactice şi studenţii, precum şi cercetători şi specialişti , cu aprobarea conduceri i facultăţii sau a conducerii instituţiei unde lucrează; la fondul special au acces cadrele didactice şi cercetătorii, cu aprobarea conducerii Universităţii sau a conducerii instituţiei unde lucrează. în ceea ce pr iveş te căr ţ i le men ţ iona te în adresa dvs . vă comunicăm că: - „Erdély három nemzete és négy vallása autonómiájának t ö r t éne t e " de autorul Endes Mik lós , editat în anul 1935 la Budapesta; - „Erdély és népei" redactat de Malyusz Elemér, editată în anul 1941, la Budapesta, - „Erdély" kiadja a Magyar Történelmi Társulat, editată în anul 1940 se află la fondul special, iar cartea „Erdély" de autorul Kos Károly, editată în anul 1929 în Cluj se află la fondul documentar. DIRECTOR, (Arh.B.CU.Cluj. Fond Direcţiune. Dos Acte secrete 1965. nr. 02 din 11 sept. 1965] 299 Anexe A N E X A XXVI: [Moţă explicativă a acţiunilor de „purificare " a fondurilor Biliotecii de Agronomie petrecute în 7965] I N S T I T U T U L A G R O N O M I C „ D R . P E T R U . G R O Z A " CLUJ / Biblioteca Centrală// N O T A EXPLICATIVĂ In vederea purificării fondului bibliotecii şi în acelaşi t imp scoaterea dubletelor şi tripletelor de care bibl ioteca se poate dispensa, s-au luat următoarele măsuri: 1. S-au scos din fondul bibliotecii cursurile şi tratatele de profil agronomic şi de care ne putem dispensa, propuse fiind pentru dona ţ ie al tor b ibl io tec i sau casare . Tabelul es te în curs de dacti lografiere. Din aceste titluri s-au reţinut pentru noi 2-3 exemplare, după caz. 2. S-au scos din fondul bibliotecii toate broşurile şi cărţile de nivel mediu inferior sau propagandistic de profil agronomic şi pe care le propunem a fi donate altor biblioteci sau casate. S-au re ţ inu t pent ru noi căr ţ i le şi b roşur i l e care p rez in tă in te res documentaristic în numai cîte un exemplar. Tabelul este în curs de dactilografiere. 3. S-au scos din fondul bibliotecii cărţile, broşurile de alt profil decât cel agronomic şi pe care le propunem a fi donate altor biblioteci sau casate. Tabelul este în curs de dactilografiere. 4. S-au scos din fondul bibliotecii cărţile, broşurile, indiferent de profil şi pe care le propunem pentru casare ca având conţinut necorespunzător sau sunt depăşite. După aprobările primite din partea forurilor competente, cărţile şi broşurile cuprinse în tabelele de mai sus se vor scoate din registrele de inventar. în ceea ce priveşte dotarea institutului cu aparatură ajutătoare activităţii didactice dispunem de: 1 maşină de multiplicat „Rotaprint" simplă; 300 Fond secret. Fond'S' 1 maşină de multiplicat „Zetaprint" dublă, 1 aparat de citit microfilme. în completare se solicită insistent dotarea institutului cu un aparat pentru microfilmare. Cluj, la 13.1.1966 DIRECTOR BIBLIOTECĂ, [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1966, act din 13 ian. 1966] A N E X A XXVII: [Instrucţiunile Nr. 1003 din 15 august 1968 privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fonduri lor de bibliotecă] Coperta: REPUBLICA SOCIALISTĂ ROMÁNIA/ COMITETUL D E S T A T P E N T R U C U L T U R Ă ŞI A R T Ă / B I R O U L EXECUTIV// INSTRUCŢIUNI Nr. 1003 / D I N 15 AUGUST 1968/ PRIVIND CLASIFICAREA, PĂSTRAREA ŞI CIRCULAŢIA FONDURILOR DE TIPĂRITURI Şl A ALTOR M A T E R I A L E DIN BIBLIOTECI ŞI DIN UNITĂŢILE CENTRELOR DE LIBRĂRII/ / Bucureşti 1968 P r i m a p a g i n ă : R E P U B L I C A S O C I A L I S T Ă R O M Â N I A / C O M I T E T U L DE S T A T P E N T R U C U L T U R Ă ŞI A R T Ă / BIROUL EXECUTIV// INSTRUCŢIUNI Nr 1003/ din 15 august 1968/privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia/ fondurilor de tipărituri şi a altor materiale din biblioteci/ şi din unităţile centrelor de librării în t emeiu l art .4 lit .a şi c din Legea n r . 27 /1967 , p r iv ind organizarea şi funcţionarea Comitetului de Stat pentru Cultură şi 301 Anexe Artă şi a comitetelor locale de cultură şi artă, se emit prezentele instrucţiuni. CAPITOLUL I Clasificarea fondurilor de tipărituri şi a altor materiale din biblioteci şi din unităţile centrelor de librării ART. 1. Fondurile de tipărituri de orice fel: cărţi, broşuri, ziare, reviste, albume şi alte materiale (discuri, benzi de magnetofon, microfilme e t c ) , aparţinând bibliotecilor şi unităţilor centrelor de librării se clasifică în: fonduri de circulaţie curentă: fonduri de circulaţie specială. ART.2. Fondul de circulaţie curentă cuprinde tipăriturile şi materialele prevăzute la art.2, care servesc la culturalizarea, informarea şi documentarea cititorilor. ART.3. Fondul de circulaţie specială cuprinde: a) publicaţii ale căror conţinut contravine liniei politice generale a Partidului Comunist Român şi Guvernului Republicii Socialiste România, materiale care denigrează ţara şi poporul român; b) tipărituri provenite din import şi clasate la fondul de circulaţie specială de organele Direcţiei generale a presei şi tipăriturilor; c) lucrări cu conţinut obscen. CAPITOLUL II Păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri şi a altor materiale din biblioteci şi din unităţile centrelor de librării ART.4. Bibliotecile de orice categorie şi unităţile centrelor de librării pot deţine şi pune în circulaţie tipăriturile şi materialele prevăzute la art.2, potrivit reglementărilor în vigoare. 302 Fond secret. Fond"S' ART.5. Au dreptul sâ deţină tipăriturile şi materialele prevăzute la art.3: Biblioteca centrală de stat şi Biblioteca Academiei Republicii Socialiste România (şi unităţile lor în subordine), bibliotecile universitare şi ale institutelor de învăţământ superior; bibliotecile ministerelor şi ale altor instituţii centrale, bibliotecile organelor centrale ale organizaţiilor obşteşti; bibliotecile institutelor şi centrelor de cercetări ştiinţifice şi documentare; bibliotecile documentare ale editurilor; bibliotecile documentare ale redacţiilor de ziare şi reviste; bibliotecile muzeelor, cu excepţia muzeelor de ştiinţele naturii, bibliotecile municipale sau orăşeneşti din localitatea reşedinţă de judeţ, precum şi bibliotecile municipale Bîrlad şi Sighişoara; bibliotecile documentare din Piatra Neamţ („Kirileanu"), Tg.Mureş („Teleky-Bolyai"), Blaj (Centrală), Aiud („Bethlen"). ART.6 . Pot deţ ine şi valorifica t ipări turi le şi mater ia le le prevăzute la art.3 şi unităţile de anticariat, stabilite de Centrala editurilor şi difuzării cărţii. ART.7. Bibliotecile şi unităţile centrelor de librării vor păstra în condiţii speciale de securitate tipăriturile şi materialele prevăzute la art.3. Pentru aceste tipărituri şi materiale bibliotecile vor organiza cataloage separate, iar evidenţa consultăm lor o vor ţine separat. De asemenea, unităţile centrelor de librării vor ţine o evidenţă separată pentru tipăriturile şi materialele prevăzute la art.3, potrivit instrucţiunilor Centralei editurilor şi difuzării cărţii. ART.8. Publicaţiile şi materialele prevăzute la art.3., existente în biblioteci, se pot consulta de către: personalităţi ale vieţii publice şi cultural ştiinţifice, specialişti şi cercetător i , cadre didact ice, cu aprobarea conducătoru lu i bibliotecii; 30.1 Anexe alte persoane, cu aprobarea conducătorului bibliotecii, pe baza recomandării instituţiei sau întreprinderii în care lucrează solicitantul; studenţi, cu aprobarea conducătorului bibliotecii, pe baza recomandării şefdor de catedre. Consultarea publicaţiilor care fac obiectul acestui fond se face, în general, în bibliotecă. ART.9. Pot achiziţiona tipărituri şi materiale din fondul de circulaţie specială de la unităţile centrelor de librării, bibliotecile prevăzute la art.5. Persoanele particulare pot achiziţiona astfel de tipărituti şi materiale de la aceleaşi unităţi, cu aprobarea directorului centrului de librării şi avizul Fondului de stat al cărţii. CAPITOLUL III Dispoziţiuni finale ART. 10. Conducătorii bibliotecilor, respectiv ai centrelor de librării, răspund de clasificarea, păstrarea şi circulaţia tipăriturilor şi a celorlalte materiale din biblioteci şi unităţile centrelor de librării, potrivit prezentelor instrucţiuni. ART. 11. Instituţiile tutelare ale bibliotecilor, precum şi Centrala editurilor şi difuzării cărţii vor lua măsurile corespunzătoare prin care să se asigure clasificarea tipăriturilor şi a celorlalte materiale în termen de cel mult trei luni de la intrarea în vigoare a prezentelor instrucţiuni pentru unităţile cu un fond pînă la 15.000 de volume; şase luni pentru cele care au între 15.000-50.000 volume; un an pentru unităţile care au între 50.000-100.000 volume şi un an şase luni pentru cele cu peste 100.000 volume. Clasificarea fondurilor din biblioteci şi unităţile centrelor de librării poate fi reanalizată ori de cîte ori va fi necesar. ART. 12. Bibliotecile care nu au dreptul să deţină fonduri de circulaţie specială şi care posedă asemenea fonduri, sunt obligate 304 Fond secret. Fond'S' ca în termen de 30 de zile de la încheierea acţiunii prevăzute la art. 11 să înştiinţeze Fondul de stat al cărţii, care va dispune asupra fondurilor respective. ART 13. Bibliotecile de orice categorie pot păstra publicaţiile periodice pe timp nelimitat. Bibliotecile comunale şi ale şcolilor de cultură generală păstrează publicaţiile periodice minimum doi ani după care pot propune casarea publicaţiilor respective. AKT. 14. Direcţia bibliotecilor şi Centrala editurilor şi difuzării cărţii vor aduce la îndeplinire prevederile prezentelor instrucţiuni, care intră în vigoare la data comunicăm lor. ART. 15. O dată cu intrarea în vigoare a prezentelor Instrucţiuni, se abrogă Instrucţiunile Ministerului învăţământului şi Culturii nr.3406 din 13 octombrie 1960, privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri şi a altor materiale din biblioteci şi din unităţile centrelor de librării. PREŞEDINTE, Pompiliu Macovei (Arh.B C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Instrucţiuni 1003/ 1968] ANEXA XXVIII: [Plan de măsuri stabilii la BX \ U.Cluj în vederea respectării Instrucţiunilor 1003] In vederea aplicării „Instrucţiunii nr. 1003" însoţită de ordinul Ministerului învăţământului nr. 137586/1969, privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri şi a altor materiale din biblioteci, se stabileşte următorul PLAN DE MĂSURI: [...]' 305 anexe 306 5. C ă r ţ i I In depozite a) Se vor recont ro la toate publ ica ţ i i le din actualul fond documentar (carte veche, publicaţii apărute înainte de 23 August 1944 e t c ) , clasificîndu-le în spiritul articolelor 1, 2 şi 3, din Instrucţiunile 1003. b) în cazul fondurilor B .C.U. o nouă revizie carte de carte se va efectua pentru cărţile din perioada 1938-1945, atît în fondul Sibiu, cît şi în fondul Cluj, procedîndu-se invers-cronologic, deci de la 1945 spre 1938. De asemenea se vor controla şi unele eventuale completări ale cărţilor intrate din această perioadă, completări făcute ulterior. c) Având în vedere că fondurile de carte ale B.C.U., şi în cadrul acestora şi fostul fond documentar au mai fost controlate din punctele de vedere cuprinse în articolele 1,2 şi 3 din instrucţiunile 1003, pentru restul publicaţiilor din perioada 1938-1900 se vor efectua controale prin sondaje pentru a le putea pune de acord cu prevederile articolelor 1, 2 şi 3 din instrucţiunile 1003. 6. C a t a l o a g e c ă r ţ i a) Catalogul alfabetic intern de serviciu avînd în vedere necesi tatea sa ca un tot întreg în cadrul unei mari biblioteci ştiinţifice şi fiind un catalog de evidenţă a tuturor fondurilor de carte rămîne intact, stabilindu-se un regim special de cercetare (vezi pct.6/d al prezentului plan de măsuri. b) Catalogul alfabetic extern nu va fi supus unui nou control, avînd în vedere că el a fost controlat în repetate rînduri iar publicaţiile din bibliografia obligatorie de studiu a studenţilor, care înainte erau în fondul documentar, deci separat, au fost cuprinse aici sub control. Urmează în continuare să fie îmbogăţit cu fişele Fond secret. Fond "S' selectate din catalogul alfabetic secund, pentru publicaţiile care trec din fostul fond documentar în fondul de liberă circulaţie. c) Catalogul sistematic extern nu va fi controlat dat fiind că el cuprinde numai publicaţii intrate în ultimii 4-5 ani, de cînd a început alcătuirea sa d) Catalogul sistematic de serviciu (aflat în sala de referinţe) nu va fi supus verificării, dat fiind că a fost controlat în repetate rînduri şi, în plus, are şi un caracter de serviciu e) Nu se va efectua un control total nici asupra catalogului sistematic intern, pe fişe verzi, dat fund că el a fost controlat la timpul său în baza cataloagelor speciale şi a unor cercetări speciale, iar publicaţiile cuprinse recent au fost controlate la intrare, carte de carte. In acelaşi timp, acest catalog are un pronunţat caracter de serviciu, precum şi un regim special de acces. Cu toate acestea, cu sprijinul catedrelor de specialitate se va efectua o revizuire a capitolelor de istorie şi ştiinţe social-politice. f) Catalogul alfabetic secund din depozit 1 Se vor elimina fişele cărţilor din fostul fond documentar care intră în fondul special conform art.3 din instrucţiunile 1003 II. O comisie specială alcătuită din salariaţii bibliotecii va selecta din acest catalog fişele acelor lucrări din domeniul social-umanistic care sînt necesare şi utile atît procesului de învăţămînt, cît şi activităţii de cercetare ştiinţifică desfăşurate în Universitate In acest scop vom cere şi sprijinul catedrelor de*specialitate de la Universitate (vezi şi pct.b al acestui articol). 7. P e r i o d i c e a. Printr-o revizuire fişă de fişă a catalogului intern de periodice şi, de la caz la caz, şi a colecţiilor înseşi Lista publicaţi i lor periodice „S", existentă, va fi completată cu publicaţiile care mai trebuiesc eventual trecute (colecţii întregi) în depozitul special 307 Atie.xe b) In baza acestei liste se va efectua trecerea colecţiilor „S" stabilit, din depozitul general în depozitul special, urmărindu-se trecerea tuturor exemplarelor din acelaşi titlu. c) Pentru publicaţiile care au numai ani (volume anuale) pasibili de fond „S", anii respectivi vor fi menţionaţi într-un capitol special al listei ce se va afla la serviciul consultării publicaţiilor, iar volumele anilor respectivi rămînînd în depozitul general, vor fi însemnate în mod vizibil, în aşa fel ca la solicitare acest lucru să fie remarcat de depozitar, ca atragere de atenţie asupra necesităţii unei aprobări speciale pentru servire. d) Cît priveşte cataloagele fondului de periodice se stabilesc următoarele: 1. Catalogul extern din sala de cataloage a fost selectat la alcătuirea sa, cu cîţiva ani în urmă, cuprinzînd publicaţii care se includ în art.2 al instrucţiunilor 1003. El nu va fi deci revizuit. In acelaşi timp va trebui completat cu fişele publicaţiilor ce intră în fondul de liberă circulaţie conform instrucţiunilor, în măsura în care aceste publicaţii sînt necesare procesului didactic universitar. 2. Restul cataloagelor existente în biroul serviciului de periodice: alfabetic , geografic, cronologic şi sistematic, avînd caracter intern de serviciu şi fiind necesare evidenţei centrale a publicaţiilor vor rămîne intacte, consultarea lor făcîndu-se conform unui regim special (vezi pct.6/d din prezentul plan de măsuri). 6. Regimul de circulaţie al publicaţiilor a) Publicaţiile din fondul special (cărţi şi periodice) vor fi servite numai la sala profesorilor. b) Bibliotecarul de serviciu din sala profesorilor va cere expres cititorului la plecare restituirea publicaţiei consultate, respectînduse şi în viitor dispoziţiile în vigoare. c) în ce priveşte consultarea cărţilor din depozitul fondului special, precum şi a periodicelor din depozitul fondului special şi cele însemnate din fondul general se servesc în felul următor: 308 Fond secret. Fond'S" 309 Studenţii, pentru aceste publicaţii vor aduce recomandarea şefului de catedră şi vor obţine aprobarea conducerii bibliotecii. Recomandările se reţin la dosarul fondului special. Cadrele didactice de la universitate vor fi servite în baza listei obţinute de către conducerea bibliotecii de la rectorat, fără îndeplinirea altor forme. Personalităţi ale vieţii publice şi cultural-ştiinţifice, specialişti şi cercetători, le vor obţine cu aprobarea conducătorului bibliotecii. Alte persoane le pot obţine cu aprobarea conducătorului bibliotecii, pe baza recomandării instituţiei sau întreprinderii în care lucrează solicitantul Salariaţii B.C.U. Cluj urmează să obţină aprobarea directorului bibliotecii în vederea studierii materialelor din fond special , putîndu-le utiliza numai pentru studii şi cercetări proprii şi numai în sala profesorilor. Lucrările „S" necesare muncilor de bibliotecă se utilizează în birouri, cu aprobarea şefului de serviciu. d) Accesul la cataloagele interne Cataloagele interne de cărţi şi periodice 1. personalităţi ale vieţii publice, cadre didactice universitare şi cercetători i ştiinţifici au acces liber, neînsoţi ţ i , dar vor fi identificaţi de bibliotecarul de serviciu; 2. specialiştii din instituţii şi întreprinderi, redactori, cadrele didactice din învăţămîntul mediu, pe baza permisului de intrare în bibliotecă, au acces la aceste cataloage, asistaţi de bibliotecarul de serviciu din biroul unde se află catalogul şi semnînd în registrul de evidenţă, 3. studenţii şi alte categorii de cititori nu au acces personal în birourile unde se află cataloagele interne de serviciu, ci se vor folosi de ele prin intermediul bibliografului de serviciu de la ghişeu. Fişierul sistematic intern, pe fişe verzi 1. fişierul va fi servit personalităţilor din viaţa publică, cadrelor didactice universitare şi secundare, cercetătorilor, specialiştilor din Anexe instituţii şi întreprinderilor şi redactorilor diferitelor publicaţii de către bibliograful de serviciu din sala de referinţe în biroul serviciului de documentare şi bibliografie, putînd fi consultat liber; 2. studenţilor şi altor categorii de cititori materialul din acest fişier le va fi selectat de către bibliograful de serviciu în sala de referinţe. N.B.: Personalul bibliotecii va putea utiliza cataloagele şi fişierele interne de serviciu în mod liber. Prospectările ample în cataloage, în scopul unor cercetări sau lucrări proprii se vor efectua cu ştiinţa şi aprobarea direcţiunii. [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1969, dact. 5p.] 1. Eliminat din cauza nominalizărilor. A N E X A X X I X : [Referai despre situaţia Fondului S de la B.C. U.Cluj, redactat la 22 aprilie 1969} B.C.U./ Secţia Fondul de circulaţie specială/ înregistrat: nr. 837 din 22.IV.697/ R E F E R A T / cu privire la Fondul de circulaţie specială din B.C.U. în raport cu Instrucţiunile nr.1003 din 15 August 1968 ale Comitetului de Stat pentru Cultură şi Artă. Situaţia existentă la 20 aprilie 1969 a F.S. Fondurile de circulaţie specială din B.C.U. cuprind în prezent cărţi şi periodice, provenite din fondurile de circulaţie ale B.C.U. 310 Fond secret. Fond'S' /fond general, fond Sibiu, împrumut , fonduri biblioteci facultăţi/ precum şi tipăriturile provenite din import, clasificate ca atare. Numărul acestor volume este de c e l 5 . 0 0 0 . Tipăriturile provenite din fondurile B C U . păstrate la Fondurile de circulaţie specială se încadrează în marea lor majoritate, în ce p r iveş t e con ţ inu tu l , în p revede r i l e ar t .3 din In s t ruc ţ i un i l e nr.1003/1968.' Propuneri 1. Continuarea lucrărilor de reclasare, lucrare începută în vara anului 1967 de către colectivele de cadre didactice de la Fac.Istorie, Filologie şi Drept. Totodată, invitarea unor cadre didactice de specialitate de la catedra de limbi străine /anume 1 germană/, pentru verificarea fondului rămas de la fostul Institut German din Sibiu /fondul Gamillscheg/. 2. Pentru a ne încadra în dispoziţiile art.7 a Instrucţiunilor nr.1003/1968, propun scoaterea din catalogul intern /de serviciu/ şi alte cataloage a fişelor cărţilor din fondul de circulaţie specială şi formarea unui catalog separat. Acest ca ta log propun să fie aşezat fie în camera mică a Serviciului de Documentare, pentru ca accesul la el să fie strict controlat, fie în sala profesorilor, în locul rafturilor. In prezent materialul documentar /enciclopedii etc./fiind centralizat în Sala de referinţe, în sala profesorilor /sala Gh.Lazăr/, materialul care nu este strict necesar poate elibera un spaţiu care să fie afectat catalogului de circulaţie specială. 3. Formarea unor colective pentru controlarea fondului general din depozit. In vederea depistării materialului care se încadrează în art.3 Necesitatea aceasta se referă la cotele pînă la 400.000 şi cu deosebire la cărţile inventariate între anii 1940-1945. 311 Anexe 4. Deasemeni, controlarea pe baza fişelor de catalog vechi /cutii/ a dubletelor şi tripletelor cărţilor aflate deja în depozitul de circulaţie specială, dublete care au rămas încă în circulaţie curentă. 5. Propun, deasemenea, ca prin serv.Periodice să se integreze în Fondul de circulaţie specială, periodice din perioada 19401945 de provenienţă hortystă, care denigrează ţara şi poporul român. 22 aprilie 1969 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1969. act nr. 837 din 22 apr. 1969] ANEXA XXX: [Jurământ de adeziune la politica partidului depus de bibliotecari in 19~5] REPUBLICA SOCIALISTĂ ROMÂNIA/ / JURĂMÂNT/ / Eu Jur să servesc cu devotament Republica Socialistă România, poporul român, să pun întreaga mea capacitate de muncă în slujba înfăptuirii politicii interne şi externe, a partidului şi statului, să aduc la îndeplinire, cu întreaga răspundere, atribuţiile care îmi sunt încredinţate, să acţionez neclintit pentru întărirea şi dezvoltarea orînduirii noastre socialiste, pentru apărarea patriei, a suveranităţii, independenţei şi integrităţii ţării. Jur să respect Constituţia Republicii Socialiste România şi legile ţării, să păstrez cu stricteţe secretul de stat, să apăr proprietatea socialistă, să acţionez potrivit principiilor democratismului socialist, ale eticii şi echităţii socialiste. Semnătura, Acest jurămînt a fost depus în faţa noastră, astăzi, 12 mai 1975. RECTOR, [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. nr.2/1975, f.37] 312 Fond secret. Fond'S' ANEXA XXXI: [Adresă a Ministerului Educaţiei şi învăţământului din 28 mai 19 "6] MINISTERUL EDUCAŢIEI ŞI ÎNVĂŢĂMÂNTULUI/ Cabinetul Adjunctului Minis t rului / Nr .S /140101 1976/ 28 mai 1976/ în reg i s t ra t : Nr . 02 din 1 .VI .1976 1 / / Că t re , / B I B L I O T E C A CENTRALĂ UNIVERSITARA CLUJ-NAPOCA/ Tovarăşului director în conformitate cu dispoziţiile nr S.30138/1976 a Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste, vă rugăm să luaţi măsuri ca biblioteca instituţiei dv. să scoată din circuitul de lectură lucrările care figurează în lista anexată (4 pag ) Concomitent cu retragerea cărţilor din circuitul de lectură vor fi eliminate şi fişele lor din cataloagele pentru cititori. Lucrările respective vor fi păstrate separat în bibliotecă, până la noi dispoziţiuni. Vă rugăm să ne informaţi de încheierea acestor lucrări. ADJUNCT AL MINISTRULUI ANEXĂ LA ADRESA Nr.S/l 30101 -1976 a Ministerului Educaţiei şi învăţămîntului LISTA/lucrări lor lui Ben Corlaciu, Petru Popescu şi Dumitru Ţepeneag I. 1. Corlaciu, Ben. Arcul biologic. /Versuri/. Cluj, „Dacia", 1974, 84 p. 2. Corlaciu, Ben. Arhipelag.Bucureşt i , Ed .Prometeu , 1943, 96 p. 3J3 Anexe 3. Corlaciu, Ben. Baritina. /Roman/. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1965,551 p. 4. Corlaciu, Ben. Candidatul. Nuvela. Bucureşti, Editura pentru Literatură şi Arta a Uniunii Scriitorilor din R.P.R., 1950, 29 p. 5. Corlaciu, Ben. Cazul doctorului Udrea. /Roman/. Voi. 1-2. Prefaţă şi tabel cronologic de Dumitru Solomon. /Ilustraţia copertei: Petre Vulcănescu/. Bucureşti, „Minerva", 1971. Vol . l XXII + 289 p., vol.2, 383 p. 6. Corlaciu, Ben. Cazul doctorului Udrea. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1968,439 p. 7. Corlaciu, Ben. Cazul doctorului Udrea. Roman. Ediţia a doua revăzută. /Coperta de Constantin Piliuţă/. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1961, 592 p. 8. Cor l ac iu , Ben . Cazul doc to ru lu i Udrea . / C o p e r t a de I.Petrescu/. Bucureşti, E.S.P.L.A., 1959, 544 p. 9. Corlaciu, Ben. Cînd simţi cum moare vîntul. Ediţia a H-a revăzută a romanului Baritina. Bucureşti, Eminescu, 1972, 516 p. 10. Corlaciu, Ben Elanul interzis. /Versuri/. Cluj, „Dacia". 1974, 83 p. 11. Corlaciu, Ben. La trîntă cu munţii. /Nuvelă/. Bucureşti , E.P.L.A., 1974, 29 p. 12. Corlaciu, Ben. Manifest liric. /Poeme/. Bucureşti , Forum, 1945, 62 p. 13. Corlaciu, Ben. Moartea lîngă cer. Roman. /Coperta şi ilustraţiile Mihai Sânzianu/.Bucureşti,Editura pentru literatură, 1967, 231 p. 14. Corlaciu, Ben. Moartea lingă cer. Bucureşti, întreprinderile de Editură, 1946, 122 p. 15. Corlaciu, Ben. Noaptea de la Ipoteşti. Două episoade. Bucureşti, E.S.P.L.A., 1957, 232 p. 16. Corlaciu, Ben. Pelerinul serilor. Poeme. Bucureşti, Alfa, 1942, 97/99/p/ 314 Fond secret. Fond "S' 17. C o r l a c i u , Ben P l i n e a p ă c i i . P o v e s t i r e . B u c u r e ş t i , E.S.P.L.A.,1951,48 p. 18. Corlaciu, Ben. Poeme flonvore Versuri ilustrate de Benedict Gănescu. Bucureşti, Ed.Eminescu, 1972, 88 p 19. Corlaciu, Ben. Poezii. Cu un cuvînt înainte de Laurenţiu Ulici. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1969. 388 p. 20. Corlaciu, Ben. Starea de urgenţă Poezii. Bucureşti, Ed.Cartea Românească, 1972, 288 p. 21 . Corlaciu, Ben Strigoaica şi casa nebună. Nuvele. Bucureşti, Editura Eminescu, 1973, 223 p 22. Corlaciu, Ben. Tavernáié. Versuri. Cu un cuvînt înainte editorial de Ştefan Popescu. Bucureşti, 1941, 36 p. 2 3 . C o r l a c i u , B e n T i m p i i de a u r . B u c u r e ş t i , E d i t u r a Tineretului, 1951, 136 p. II. 24. Popescu, Petru. Copiii Domnului. O legendă munteană. Roman. Bucureşti, Editura Eminescu, 1974, 159 p. 25. Popescu, Petru. Dulce ca mierea e glonţul patriei. Roman. Bucureşti, Ed.Cartea Românească, 1972, 408 p 26. Popescu, Petru. Dulce ca mierea e glonţul patriei. Roman. Bucureşti, Ed.Cartea Românească, 1971, 408 p 27. Popescu, Petru. Fire dejazz (1964-1966). Bucureşti, Editura pentru literatură, 1969, 80 p. 28. Popescu, Petai. între Socrate şi Xantipa. Bucureşti, Editura Eminescu, 1973, 3 16 p 29. Popescu, Petru Moartea din fereastră. Bucureşti. Editura pentru literatură, 1967, 143 p 30. Popescu, Petru. Om în somn. Versuri. Bucureşti, "Albatros", 1971, 175 p. 315 Anexe 31. Popescu, Petru. Prins. Roman. Bucureşti. Editura Eminescu, 1971, 175 p. 32. Popescu, Petru. Prins. Roman. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1969, 456 p. 33. Popescu, Petru. Să creşti într-un an cît alţii într-o zi. Roman. Bucureşti, Editura Eminescu, 1973, 296 p. 34. Popescu , Petru . Sfîrşitul bahic . Bucureş t i , Ed .Car t ea Românească, 1973, 227 p. 35. Popescu, Petru. Zeu printre blocuri. Versuri. Prefaţă de Paul Georgescu. Ilustraţia de pe copertă: Mircea Dumitrescu. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1966, 104 p. 36. P o p e s c u , Pet ru . V pu tâch . R o m a n . P re loz i l a M i l o t a Bagonövá Bratislava, Slovemsky' spisovatel ' , 1972, 528 p. 37 Popescu, Petru. Laguna. Roman. Bukarest, Kriterion, Verlag, 1974, 463 p. 38. Popescu, Petru. Tva rumaner. Vintilă Ivănceanu: Till det bit tra slutet. Roman. Petru Popescu: Döden genoni fönstret. Noveller. /Oversattnig av Pierre Zekeli och Florence Dalii/. Titlul original în limba română: Vintilă Ivănceanu: Pînă la dispariţie; Petru Popescu: Moartea din fereastră. 39. Popescu, Petru. Csapdában. Prins. Fortitotta Bella György, Budapest, Europa, 1973, 592 p. B A . 40. Popescu, Petai . Osaczomy, Warszawa, Paristwowy institut wydawniczy, 1973, 432 p. 4 1 . Popescu, Petru. Zizn' v akzamenah. /Povest ' v kovbojah/. Bukarest, f.e. 1970, 48 p. III. 42. Ţepeneag , Dumi t ru . Aş tep ta re . Bucureş t i , Ed .Ca r t ea Românească, 1971, 111 p. 316 Fond secret. Fond S" 43. Ţepeneag, Dumitru. Exerciţii Schiţe Ilustraţia copertei: Ladislau Braun. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1966, 128 p. 44. Ţepeneag, Dumitru Fng. Nuvele Coperta: Nicolae Octavian. Bucureşti, Editura pentru literatură, 1967, 120 p. 45. Ţepeneag, Dumitru. Arpiége Roman traduit du roumain par Alain Păruit. Paris. Flammanon, 1973, 184 p. 46. Ţepeneag, Dumitru. Exercices d'atente. Récits. Traduit en roumain par Alain Păruit Paris, Flammanon, 1972, 188 p . 2 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1976. act nr. 02 din 1 iunie 1976] 1. însemnare manuscrisăcu cerneală: ..Org. col./se va urmării aplicarea la toate punctele de la biblioteci". 2. însemnare manuscrisă cu creionul: ..Reverificat la catalogul alfabetic de [...] la data de 23.III.88""// ..Verificat la C.S.S. [...] 21.1V.1988". ANEXA XXXII: [Norme Nr. 85 din 13 februarie 1981 privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondului special de tipărituri] Coperta: REPUBLICA SOCIALISTA ROMÂNIA/ CONSILIUL C U L T U R I I ŞI E D U C A Ţ I E I S O C I A L I S T E / S E C R E T D E SERVICIU/ / N O R M E Nr .85 / din 13 februarie 1981/ privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondului special de tipărituri şi alte materiale grafice/ şi autovizuale din biblioteci şi anticariate// Bucureşti, 1981 în temeiul art.3, litera „p" din Decretul Consiliului de Stat nr.442/1977 privind organizarea şi funcţionarea Consiliului Culturii şi Educaţ ie i Social is te , se emit u rmă toa re le no rme pr iv ind 317 Anexe clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondului special din biblioteci şi anticariate: CAPITOLUL I Clasificarea tipăriturilor şi a celorlalte materiale grafice şi audiovizuale din biblioteci şi anticariate Art . l . Tipăriturile de orice fel (cărţi, broşuri, ziare, reviste, albume etc.) şi alte materiale grafice şi audiovizuale (reproduceri fotografice, d iscur i , benzi de magnetofon , microf i lme etc.) aparţinâînd bibliotecilor de orice categorie şi unităţilor de anticariat se clasifică, în funcţie de conţinutul lor în: fond de circulaţie curentă; fond de circulaţie specială. Art.2. Fondul de circulaţie curentă cuprinde tipărituri şi alte mater ia le grafice şi audiovizuale mul t ipl icate pe or ice cale , indiferent de locul şi data realizării lor, care servesc la informarea, instruirea şi educarea cititorilor în spiritul programului ideologic al Partidului Comunist Român, la ridicarea nivelului lor general de cunoaştere. Art.3. Fondul de circulaţie specială cuprinde tipărituri şi alte materiale grafice şi audiovizuale din colecţiile bibliotecilor sau ale unităţilor de anticariat, indiferent de locul şi data apariţiei lor, care: a) contravin principiilor politicii interne şi externe a Partidului Comunist Român şi a Republicii Socialiste România; b) conţin atacuri împotriva orînduirii socialiste; c) propagă concepţii fasciste, obscurantiste, antiumanitare, fac propagandă şovină sau lezează sentimentele naţionale, îndeamnă la violenţă; d) denaturează adevărul istorico-ştiinţific, cuprind informaţii false, tendenţioase; 318 boiul secret. Fond S" 319 . e) aduc atingere bunelor moravuri, incită la încălcarea normelor de convieţuire socială, îndeamnă la nerespectarea legilor statului. CAPITOLUL II Păstrarea şi circulaţia fondului special din biblioteci şi anticariate Art.4. Au dreptul să deţină tipărituri şi alte materiale grafice şi audiovizuale din categoria celor prevăzute la art.3: Biblioteca centrală de stat a Republicii Socialiste România şi Biblioteca Academiei Republicii Socialiste România; bibliotecile centrale universitare din Bucureşti, Cluj-Napoca şi Iaşi; bibliotecile instituţiilor de învăţământ superior şi Biblioteca centrală pedagogică, Biblioteca centrală a Ministerului Apărării Naţionale; bibliotecile judeţene şi Biblioteca „Mihail SadoveanU' a municipiului Bucureşti; bibliotecile specializate din cadrul ministerelor şi al altor instituţii şi organizaţii centrale, din redacţii, edituri şi institute de cercetări; bibliotecile specializate ale muzeelor prevăzute în lista anexă. Bibliotecile specializate pot deţine astfel de lucrări numai în raport cu profilul activităţii instituţiilor şi organizaţiilor în cadrul cărora funcţionează. Art.5. Tipăriturile şi celelalte materiale grafice şi audiovizuale clasificate la fondul special, deţinute de unităţile de anticariat vor putea să fie achiziţionate numai de către bibliotecile prevăzute la art.4. Art.6. Bibliotecile menţionate la art.4 şi unităţile de anticariat vor depozita în condiţii corespunzătoare de securitate tipăriturile şi a l te mater ia le grafice şi aud iov izua le p revăzu te la a r t . 3 ; Anexe bibl io tec i le vor păstra separat fondul special şi ca ta loagele respective, în aşa fel încît să fie accesibile numai persoanelor enumerate la art.7. Art.7. Tipăriturile şi celelalte materiale grafice şi audiovizuale de circulaţie specială existente în biblioteci, precum şi cataloagele în care acestea sunt evidenţiate pot fi consultate de către: cadre cu funcţii de răspundere în organele centrale şi locale, personalităţi ale vieţii cultural-ştiinţifice, academicieni, cercetători, specialişti, cadre didactice şi studenţii, cu aprobarea conducătorului bibliotecii dată pe baza recomandării scrise a conducerii instituţiei sau întreprinderii în care lucrează solicitantul, din care să rezulte necesitatea studierii materialelor respective. C o n s u l t a r e a t i pă r i t u r i l o r şi a a l to r m a t e r i a l e g ra f i ce şi audiovizuale, clasificate la fondul de circulaţie specială se va face în incinta bibliotecii, în spaţii special amenajate pentru aceasta, ţinîndu-se evidenţa persoanelor şi a materialelor cercetate. Reproducerea fotografică sau prin alte mijloace, parţială sau integrală, a materialelor din această categorie se poate face numai în cazuri întemeiate, la cererea expresă a unităţilor socialiste interesate, cu aprobarea organului central în subordinea căruia se găseşte biblioteca care deţine materialele respective, sau după caz, a vicepreşedintelui Comitetului executiv al Consiliului popular judeţean sau al municipiului Bucureşti. CAPITOLUL III Dispoziţii finale Art.8. Tipăriturile şi celelalte materiale grafice şi audiovizuale, clasificate la fondul special, care fac parte din patrimoniul cultural naţional se supun, de asemenea, regimului de evidenţă, conservare şi valorificare prevăzut de Legea nr. 63/1974 privind ocrotirea 320 Pond secret. Fond'S' patnmoniului cultural naţional şi de Decretul nr 472/1971 privind Fondul arhivistic naţional, republicat în 1974. Art.9. Instituţiile şi organizaţiile care au în subordine biblioteci cu drept să deţină tipărituri şi alte materiale grafice şi audiovizuale de circulaţie specială şi organele de conducere ale bibliotecilor şi centrelor de librării răspund de clasificarea, păstrarea şi circulaţia tipăriturilor şi altor materiale grafice şi audiovizuale din fondul special, potrivit prezentelor norme In acest scop, vor desemna persoanele în ale căror atribuţii de serviciu intră sarcina clasificării, păstrării şi punerii în circulaţie a tipăriturilor şi altor materiale grafice şi audiovizuale din fondul special. Art. 10. Pentru coordonarea şi îndrumarea unitară a activităţii de clasificare a fondurilor de tipărituri şi a altor materiale grafice şi audiovizuale din biblioteci şi anticariate se constituie, pe lîngă Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste, o comisie care îşi va desfăşura activitatea cu sprijinul Academiei de ştiinţe sociale şi polit ice al Agenţiei române de presă (AGERPRES) . Această comisie va fi alcătuiră din reprezentanţi ai Direcţiei culturii de masă, Direcţiei literaturii şi publicaţiei din Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste şi din specialişti de la Biblioteca centrală de stat a Republicii Socialiste România, Biblioteca Academiei Republicii Socialiste România, Biblioteca centrală Universitară din Bucureşti, Biblioteca centrală a Ministerului Apărării Naţionale şi de la Centrul de librării Bucureşti, desemnaţi de forurile în subordinea cărora funcţionează aceste unităţi Art. 1 1 Bibliotecile care deţin lucrări din fondul de circulaţie specială şi, potrivit prezentelor norme, nu au dreptul de a le păstra, sunt obligate, în termenul de 90 de zile de la emiterea prezentelor norme, să înştiinţeze Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste, prin comitetele de cultură şi educaţie socialistă judeţene şi al munic ip iu lu i Bucureş t i , în vederea redis t r ibui r i i lucră r i lo r respective. 321 Anexe Art. 12. Direcţiile de specialitate din Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste şi comitetele de cultură şi educaţie socialistă judeţe le şi al municipiului Bucureşt i vor controla modul de îndeplinire a prezentelor norme. Art. 13. Instrucţiunile fostului Comitet de Stat pentru Cultură şi Artă nr. 1003/1968, privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondurilor de tipărituri şi a altor materiale din biblioteci şi din unităţile centrelor de librării se abrogă. Art. 14. Serviciul Secretar ia t -adminis t ra t iv va comunica prezentele norme, în copie, ministerelor, instituţiilor şi organizaţiilor centrale interesate, tuturor compartimentelor din Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste, comitetelor de cultură şi educaţie socialistă judeţene şi al municipiului Bucureşti, Bibliotecii centrale de stat şi Centralei editoriale. Biblioteca centrală de stat şi Centrala editorială vor comunica prezentele norme, în copie, tuturor unităţilor (biblioteci, edituri, anticariate etc.) interesate. PREŞEDINTE, Suzana Gâdea A N E X Ă la Normele C.C.E.S. nr.85 din 13 februarie 1981 L I S T A 1. Muzeul de istorie al R.S.România Bucureşti 2. Muzeul de istorie al Partidului Comunist, a mişcării revoluţio- nare şi democratice din România Bucureşti 3. Muzeul de artă al R.S.România Bucureşti 4. Muzeul satului şi de artă populară Bucureşti 322 Fond secret. Fond'S' 5. Muzeul literaturii române Bucureşti 6. Muzeul Brukenthal Sibiu 7. Muzeul Unirii Alba-Iulia 8. Muzeul judeţean Arad 9. Muzeul judeţean Argeş Piteşti 10. Muzeul judeţean de istorie şi artă Bacău 11. Muzeul Ţării Cn şuri lor Oradea 12. Muzeul judeţean Bistriţa-Năsăud Bistriţa 13. Muzeul judeţean Braşov 14. Muzeul judeţean Botoşani 15. Muzeul judeţean Brăila 16. Muzeul judeţean Buzău 17. Muzeul judeţean Caraş-Sevenn Reşiţa 18. Muzeul judeţean Călăraşi 19. Muzeul de istorie al Transilvaniei Cluj-Napoca 20. Muzeul de istoria naturii şi arheologie Constanţa 21 . Muzeul judeţean Covasna Sf. Gheorghe 22. Muzeul judeţean Dîmboviţa Tîrgovişte 23. Muzeul Olteniei Craiova 24. Muzeul judeţean Gorj Tg.Jiu 25. Muzeul judeţean de istorie Galaţi 26. Muzeul judeţean Harghita Miercurea-Ciuc 27. Muzeul judeţan Hunedoara Deva 28. Muzeul judeţean Ialomiţa Slobozia 29. Complexul muzeistic Iaşi 30. Muzeul luptei pentru independenţă Giurgiu 3 1 . Muzeul judeţean Maramureş Baia Mare 32. Muzeul regiunii Porţile-de-Fier Drobeta Tr Severin 33. Muzeul judeţean Mureş Tg.Mureş 34. Muzeul judeţean Neamţ Piatra Neamţ 35. Muzeul judeţean Olt Slatina 36. Muzeul judeţean de istorie Prahova Ploieşti 323 Anexe 37. Muzeul judeţean Satu Mare Satu Mare 38. Muzeul judeţean Sălaj Zalău 39. Muzeul judeţean Suceava 40. Muzeul judeţean Teleorman Alexandria 4 1 . Muzeul Banatului Timişoara 42. Muzeul Deltei Dunării Tulcea 43. Muzeul judeţean Vaslui 44. Muzeul judeţean Vîlcea Rm.Vîlcea 45. Muzeul judeţean Vrancea Focşani 46. Muzeul de istorie a municipiului Bucureşti 47. Muzeul militar central Bucureşti 48. Muzeul de istorie naturală „Grigore Antipa" Bucureşti 49. Muzeul tehnic „Prof.dr.Dimitrie Leonida" Bucureşti 50. Muzeul republican al petrolului Ploieşti 51 . Muzeul etnografic al Transilvaniei Cluj-Napoca [Arh. B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune. Dos. Nonne Nr.85 din 13 februarie 1981] A N E X A X X X I I I : [Instrucţiunile Ministerului Educaţiei şi învăţământului din 26 mai 1982] MINISTERUL EDUCAŢIEI ŞI Î N V Â Ţ Â M M U L U I / Secretar de stat/Nr.S.8421-1982.VI.10/înregistrat la B.C.U.Cluj-Napoca: S4 din 17. Vi. 1982//Către,/Biblioteca Centrală Univers i tară , /CLUJ Vă tr imitem alăturat instrucţiunile Ministerului Finanţelor nr. 187570 din 26 mai 1982, rugîndu-vă să luaţi măsuri de aplicare. SECRETAR DE STAT, 324 Fond secret. Fond' S ' M I N I S T R U , Petre Gigea (Arh.B C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1982. act din 17 iunie 1982] 325 MINISTERUL FINANŢELOR/ Cabinetul ministrului/ Secret de serviciu/ Nr 187570 din 26 mai 1982// MINISTERUL EDUCAŢIEI ŞI ÎNVÂŢĂMÎNTULUI/ Cabinet Vă facem cunoscut că, potrivit dispoziţiilor primite, din fondurile prevăzute în bugetele de venituri şi cheltuieli ale ministerelor, celorlalte organe centrale şi consiliilor populare, precum şi în cele ale unităţilor subordonate acestora, pentru acţiuni de protocol ocazionate de primirea de invitaţi sau delegaţi din străinătate sau cu ocazia organizării, potrivit reglementărilor în vigoare, de către partea română, a unor recepţii, cocteiluri sau mese oficiale, nu se vor mai suporta cheltuielile pentru cafele. De asemenea, din fondurile de protocol, constituite în condiţiile legii, nu se vor mai suporta cheltuieli pentru cafele, în timpul şedinţelor de lucni cu delegaţii şi invitaţii din străinătate sau cu ocazia contractelor cu aceştia la sosirea şi la plecarea din localitate. Acelaşi regim se aplică şi în cazul cheltuielilor ce se vor efectua, potrivit dispoziţiilor legale, cu ocazia primirii unor delegaţi sau invitaţi, din fondul ministrului (preşedintelui) sau orice alte fonduri ale unităţilor socialiste. Anexe ANEXA X X X r V : [AdresaMinisterului Educaţiei şi învăţământului din 31 mai 1982} CABINETUL SECRETARULUI DE STAT/ Secret de serviciu/ S/8419/1982/ înregistrat B.C.U.Cluj-Napoca: S3 3 LV. 1982// Către,/ Biblioteca Centrală Universitară Cluj-Napoca Urmare adresei Consiliului Cultural şi Educaţ ie Socialistă nr.S/7406/1982, vă rugăm să dispuneţi retragerea din circuitul public a tuturor exemplarelor din lucrările menţionate mai jos , existente în biblioteca instituţiei dv.: 1. Milanov, Assen şi Borisov, Exerciţiile Yoghinilor. voi. 1,2. Bucureşt i , Consiliul Naţional pentru Educaţ ia Fizică şi Sport, 1968, 1970; 2. Specialişti francezi despre yoga. Bucureşti, Consiliul Naţional pentru Educaţie Fizică şi Sport, 1971; 3. Baroga, Lazăr şi Baroga, Marta. Yoga. Bucureşti , Stadion, 1973; 4. Vulcănescu, Ion. Hatha Yoga. Bucureşti, Ceres, 1975; 5. Galin, L., Ropceanu, F. Yoga pe înţelesul tuturor. Bucureşti, Editura Medicală, 1976; 6. Tufoi, Nicolae G. Yoga, izvor de sănătate. Iaşi, Junimea, 1979; 7. Percec, Arcadie. Relaxarea. Bucureşti, Ceres, 1981; 8. Cărpinişanu, Radu. Sănătatea şi longevitatea prin gimnastică (din practica indiană tradiţională), Bucureşti, Litera, 1981; 9. Yoga. Bucureşti, 1972 (editat de un colectiv al ICFS). De asemenea, vor fi retrase din circuitul public şi alte lucrări cu conţinut similar, româneşti sau străine, indiferent de anul de apariţie, existente în biblioteci, precum şi volumul: Studii de istoria culturii (în limba maghiară), Kriterion, 1980. 326 Fond secret. Fond S' Lucrările retrase din circuitul lecturii publice vor fi supuse regimului instituit prin Normele Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste nr.85/1981 cu privire la clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondului special de tipărituri SECRETAR DE STAT, [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1982. act din 31 mai 1982] ANEXA XXXV: [Referat despre starea Fondului S din 1982} BIBLIOTECA CENTRALĂ UNIVERSITARĂ SITUAŢIA FONDULUI DE CIRCULAŢIE RESTRÎNSĂ DE LA B.C.U. CLUJ-NAPOCA Fondul de circulaţie restrînsă s-a constituit din fondul general al bibliotecii (cărţi şi periodice), care a fost revăzut şi selectat de către persoane competente din biblioteci. Fondul s-a completat pe parcurs cu publicaţii scoase pe baza cataloagelor şi listelor trimise de către B.C.S. Bucureşti. Această acţiune s-a desfăşurat concomitent şi la bibliotecile de facultăţi, publicaţiile fiind depozitate la Biblioteca Centrală, exceptînd Biblioteca facultăţii de Istorie modernă. Fondul creşte permanent prin selectarea publicaţiilor provenite prin schimb internaţional, înainte de a fi date în prelucrare (cărţi şi periodice); publicaţiile cu caracter „S" trimise de către B.C.U. Bucureşti pe bază de borderou 327 Anexe Menţionăm faptul că biblioteca asigură securitatea întregului fond de circulaţie restrînsă într-un depozit special în care nu au acces decît responsabilul cu „F.S." şi 2 ' depozitari anume desemnaţi. In ceea ce priveşte conţinutul acestui fond, menţionăm că el cuprinde în general publicaţii apărute între cele două războaie mondiale şi care tratează diferite probleme, cum ar fi: publicaţii referitoare la situaţia economică, politică şi socială, însoţite de situaţii statistice şi hărţi de diferite categorii (istorice, economice, politice) din Basarabia, Transilvania; publicaţii fasciste, naţionaliste, rasiste, iredentiste, hortiste, legionare, anticomuniste. Subliniem că aceste categorii de publicaţii (fasciste, rasiste, iredentiste, hortiste, legionare şi hortiste) au fost selectate de către un colectiv de bibliotecari din instituţia noastră, o parte din ele (50%) fiind preluate de către Arhivele Statului, filiala Cluj-Napoca, cu forme legale. Această selectare s-a făcut pe baza unor dispoziţii din partea unor foruri superioare. Această acţiune a fost întreruptă de către Arhive, astfel fondul de circulaţie restrînsă mai conţine publicaţii cu acest caracter; publicaţii ale diferitelor partide naţionaliste; publicaţii privind situaţia economică, politică şi socială a României în perioada fascizării ţării; literatură beletristică (romane istorice, nuvele, schiţe, care au caracter de fond special); publicaţii care conţin studii introductive cu caracter de fond special; scrierile autorilor din România care au trădat ţara, rămînînd în străinătate fără forme legale. Categoriile de publicaţii înserate mai sus sunt cuprinse într-un catalog alfabetic şi sistematic care se află în depozitul acestui fond. 328 Fond secret. Fond'S" 1. Subliniat cu creionul în text şi trimitere la o notă manuscrisă ..Tov. Nagy nu este de acord'". 2. Data este scrisă de mână cu cerneală ANEXA XXXVI: [Adresa C.C.E.S. din 12 august 1983] COMITETUL DE CULTURĂ ŞI EDUCAŢIE SOCIALISTĂ AL JUDEŢULUI C L U J / SECRET DE SERVICIU/ Nr.632/XV din 12 august 1983/dos 5/înregistrat B C U Cluj-Napoca: Nr. SI din 329 Servirea publicaţiilor din fondul de circulaţie restrînsă se face pe baza Normelor 85/1981 privind păstrarea şi circulaţia fondului special de publicaţii. Fondul poate fi consultat de către cadre didactice, cercetători, specialişti, studenţi, cu aprobarea conducătorului bibliotecii, dată pe baza recomandării scnse a conduceai instituţiei sau întreprinderii în care lucrează solicitantul, din care să rezulte necesitatea studierii materialelor fondului cu circulaţie restrînsă. In ce pnveşte Institutul de Istone servirea se face pe baza aprobăm tovarăşului Academician Ştefan Pascu. Recomandările pentai consultarea fondului special se reînnoiesc anual de către instituţiile respective, precum şi pentru fiecare temă in parte. Recomandările primite sunt păstrate în arhiva fondului special pe ani şcolari, iar buletinele de cerere se păstrează separat în depozitul fondului „S". Publicaţiile servite sunt menţionate întrun registru de depozit , cu numele persoanei care consul tă , profesiunea, locul de muncă al solicitantului şi cota publicaţiei. 20.IV 1982 2. [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1982. act din 20 apr. 1982] Anexe 13. VIII. 1983// Către,/ BIBLIOTECA CENTRALA UNIVERSITARA Cluj-Napoca Conform adresei Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste cu nr.20.106/28 iulie 1983, Vă rugăm să luaţi măsuri pentru retragerea din circuitul lecturii a tuturor cărţilor existente în bibliotecile subordonate dv., aparţinînd autorilor menţionaţi în anexă şi plecaţi din ţară. Lucrările vor fi retrase în depozitele bibliotecilor şi păstrate pînă la noi dispoziţii. Se va proceda totodată şi la scoaterea lor din cataloagele destinate publicului. Bibliotecile care au drept de păstrare a publicaţiilor clasificate la fondul special vor proceda la integrarea lucrărilor respective în acest fond. VICEPREŞEDINTE, Anexa1 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1983, act din 13 august 1983] 1. Lista este identică cu cea de la ANEXA XXXVII. ANEXA XXXVII: [Adresa Ministerului Educaţiei şi învăţământului din 1983] SECRETAR DE STAT/ S/2524/ Secret de serviciu/ înregistrat la B.C.U.Cluj-Napoca: Nr.S.2 din 3.09.1983 1// Către,/ Bilioteca Centrală Universitară Cluj-Napoca Vă rugăm să luaţi măsuri pentru retragerea2 imediată din circuitul lecturii a tuturor cărţilor existente în colecţiile bibliotecii 330 Fond secret. Fond"S instituţiei dumneavoastră, cărţi aparţinînd autorilor menţionaţi în lista anexată. Se vor retrage, de asemenea, din circuitul lecturii şi lucrările: „Pe drum de seară". „Inel, inel de aur" şi „Izvorul de apă vie" de Domnica Gârneaţă 3 Toate lucrările retrase vor fi integrate în cadrul fondului de circulaţie specială pînă la noi dispoziţii. Totodată, se va proceda la scoaterea din cataloagele publicului cititor a tuturor fişelor cărţilor retrase din circulaţie în baza prezentei adrese. SECRETAR DE S T A T 4 Anexă: 1 pag CONSILIUL CULTURII ŞI EDUCAŢIEI SOCIALISTE/SECRET DE SERVICIU/ Direcţia culturii de masă L I S T A autorilor ale căror lucrări vor fi retrase din circuitul lecturii 1. Baruţu T.Arghezi 2. Gheorghe Astalos 3. Petre Banuş 4. Ruxandra Berindei 5. Constantin Borănescu Lahovan 6. Flonca Condurachi 7. Petru Jaleş 8. Gabriela Malinescu 9. Domniţa Georgescu-Moldoveanu 10. Alexandru Monciu-Sudinski 20. Alfred Kittner 21 . Ion Caraion 22. Dumitru Ţepeneag 23. Ilie Constantin 24. Vasile Mănuceanu 25. Mi hai Ursachi 26. Ion Velican 27. Cormos Carol 28. Neli ArsenescuConstantinescu 29. Dana Crivăţ-Lovinescu 331 Anexe 11. Virgil Nemoianu 12. Petre Popescu 13. Mariana Sora 14. Marian Tarangul 15. Rodica Iulian 16. Ioana Ori ea 17. Constantin Stoiciu 30. Gelu Ionescu 31 . Emerich Schaffer 32. Radu Peneiulescu 33. David Esrig 34. Lucian Giurchescu 35. Dinu Negreanu 36. Victor (Ieronim) Stoichiţă 18. Silvia Cinca 19. Florin Gabrea NOTĂ: Nu fac obiectul retragerii din circuitul lecturii: antologiile şi culegerile în care figurează autorii respectivi; traduceri din creaţiile altor scriitori realizate de aceştia; volumele altor scriitori cu prefaţe, cuvinte înainte sau postfeţe realizate de autorii menţionaţi în anexă 5 . [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1983, act din 3 sept. 1983] 1. însemnare cu cerneală: „[...] Pentm confirmare/4.IX.83"'. 2. Subliniat în text. 3. Subliniat cu creionul. 4. însemnare cu creionul: „Reverificat la catalogul extern alfabetic şi la secţia de împrumut (centrala)/ 29.111.88// Verificat CSS [...] 21.IV.88" A N E X A XXXVIII : [Notă telefonică transmisă de B.C.U.ClujNapoca la 5 februarie 1985] BIBLIOTECA CENTRALĂ UNIVERSITARĂ CLUJ-NAPOCA// Către,/ Bibliotecile Institutelor de învăţămînt superior Oradea, Baia Mare, Sibiu, Tg.Mureş, a Institutelor de subingineri Reşiţa şi Hunedoara , a Institutului de mine Petroşani , a Institutului 332 Fond secret. Fond"S' politehnic, agronomic şi de medicină Timişoara, a Universităţii Timişoara, a Institutului de teatru şi de medicină Tg.Mureş în urma notei telefonice primite din partea M E I , Comparti- mentul Biblioteci, se va trece la fondul de circulaţie restrînsă nr.12 (decembrie) 1984 al revistei „Amfiteatru". Ea rămîne în acest fond pînă la noi dispoziţii. DIRECTOR, [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1985. act din5febr. 1985] ANEXA XXXIX: [Adresa Ministerului Educaţiei şi învăţământului din 6 febr. 1985] MINISTERUL EDUCAŢIEI ŞI ÎNVÂŢÂMÎNTULUI/ Cabinetul adjunctului ministrului/ Secret de serviciu/S 1645/1985 1/ înregistrat B.C.U.Cluj-Napoca: Nr S2 din 15 11.1985// Către,/ Biblioteca Centrală Universitară Cluj-Napoca Urmare adresei Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste nr. 18004/1985, vă rugăm să dispuneţi retragerea din circuitul lecturii şi din cataloagele pentru cititori a următoarelor cărţi existente în biblioteca instituţiei dvs: 1. Tucă Flórian In memóriám Itinerar eroic, Editura Militară, 1971; 2. Ardelean, Teodor Fariseu lui Iehova, Editura Politică, 1983; 3. Horomnea, Dragomir Drumul Cavalerilor, Editura „Cartea Românească", 1983 333 Anexe 4. Tudor, Corneliu Vădim Saturnalii, Editura „Albatros", 1983 5. Zaharia, Romulus Ademenirea, Editura „Dacia", 1983. Lucrările respective, retrase din circuitul lecturii publice, vor fî supuse regimului instituit prin Normele Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste nr.85/1981, cu privire la clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondului special de tipărituri. ADJUNCT AL MINISTRULUI 2 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca, Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1985, act din 15 febr. 1985] 1. însemnare cu cerneală: „6 febr.// [...]/ Spre confirmare/15.11.85" 2. însemnare cu creionul: „Reverificat la Catalogul alfabetic extern şi la Secţia de împrumut (centrala) 29.111.88/ Verificat CSS [...] 21.IV. 1988" ANEXA XL: [AdresaMinisterului Educaţiei şi învăţământului din 5 august 1986] MINISTERUL EDUCAŢIEI ŞI ÎNVĂŢÂMÎNTULUI/ Cabinetul adjunctului ministrului/ Secret de serviciu/ S 3276/5.VIII. 1986/ înregistrat B.C.U.Cluj-Napoca: Nr. S6 din 11. V I U 86// Către,/ BIBLIOTECA CENTRALĂ UNIVERSITARĂ Cluj-Napoca, Urmare adresei Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste nr.20.080/1986, vă rugăm să dispuneţi retragerea din circuitul lecturii şi din cataloagele pentru cititori a următoarelor cărţi existente în biblioteca instituţiei dumneavoastră: 1. Mănăstire, Ion Anghel Noaptea nu se împuşcă, Bucureşti, Editura „Albatros", 1985. 334 Fond secret. Fond'S' 2. Morogan, Salomie Amnezii de iarnă. Bucureşti, Editura Cartea Românească, 1985. 3. Verona, Sergiu Cursa înarmărilor nucleare Implicaţii politice internaţionale. Bucureşti. Editura Militară, 1976. 4. Molnár, Lajos Un an risipit (lb maghiară). Bucureşti, Editura Kritenon, 1983 5. Fabian, Ernő Morala faptei constructive (lb. maghiară), Bucureşti, Editura Kritenon, 1984. 6. Beke, György însemnări din Maramureş şi din Satu Mare (lb.maghiară). Bucureşti, Editura Kriterion, 1983. 7. * * * Studii de istoria culturii1 (lb.maghiară), Bucureşti, Editura Kriterion, 1980 8. Gode, Ioan Zona etnografică Beiuş Bucureşti, Editura SportTurism, 1981 De asemenea, vor fi retrase din circuitul lecturii publice lucrările autorilor: Dorin Tudor car şi Nicolaus Berwanger3. Lucrările respective, retrase din circuitul lecturii publice, vor fi incluse în fondul special conform Normelor Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste nr 85/1981 privind clasificarea, păstrarea şi circulaţia fondului special de tipărituri. ADJUNCT AL MINISTRULUI4 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1986. act din 11 august 1986] 1. însemnare cu cerneală: ..Művelődéstörténeti tanulmányok". 2. şi 3. Subliniat în text. 4. însemnare cu creionul: „Reverificat la catalogul alfabetic extern şi de împrumut (la centrală) [...] 30.111.88/ Venficat la CSS [..] 21.Iv.88" 335 Anexe A N E X A XLI: [Tabel cu angajaţii B.C.U.Cluj-Napoca pentru prelucrarea decretului 4081985 şi a ordinului M.EJ.6274/24 III. 1986] B I B L I O T E C A C E N T R A L Ă U N I V E R S I T A R Ă / S e r v i c i u l catal ogare-cl as i fi care T A B E L Subsemnaţii, am luat la cunoştinţă asupra prevederilor Decretului 408/1985 şi ale Ordinului M.E.I. 6274/24.IIL1986, cu privire la apărarea secretului de stat şi de serviciu şi norme referitoare la relaţiile cu cetăţenii străini. Cluj-Napoca, 14 martie 1986 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Tabele decret 408/85 şi Ord. M E I . 6274/24 III 1986] ANEXA XLII: [Notă telefonică transmisă de Ministerul Educaţiei şi învăţământului din 26 mai 1988] S 4798/25 .V. 1988 Notă telefonică Vă rugăm să luaţi măsuri pentru retragerea din circuitul lecturii a publicaţiilor, precum şi din cataloagele bibliotecii a lucrărilor, respect iv a fişelor autorilor din anexă. Aceste lucrări se vor transfera în fondul cu circulaţie restrînsă, conform Normelor 85/1981, emise de Consiliul Culturii şi Educaţiei Socialiste. Preluat 1 [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune, Dos. Acte secrete 1988. act din 26 mai 1988] 1. Textul este manuscris, scris cu cerneală. 336 Fond secret. Fond'S' ANEXA XLIII: [Adresă a C.C.E.S. din 9 iulie 1988} COMITETUL DE CULTURA ŞI EDUCAŢIE SOCIALISTA AL JUDEŢULUI C L U J / S/9 VII.887, Către, Vă rugăm să luaţi măsuri pentru retragerea din circuitul lecturii publ ice , precum şi din cataloagele bibliotecii a lucrăr i lor şi respectiv, fişelor autorilor menţionaţi în anexă. Aceste lucrări vor fi incluse în cadrul colecţiei de circulaţie specială2, conform Normelor 85 /1981 , emise de Consil iul Culturii şi Educaţ ie i Socialiste. Lucrările menţionate vor fi retrase din toate bibliotecile în subordine şi se vor păstra centralizat în spaţii distincte şi asigurate. Prezenta măsură are caracter de secret de servicii? seste luată în baza adreselor Consiliului Culturii şi Educaţiei Socialiste 23410/7 aug. 1971 , 2538 /18 dec .1974 , 7406/12 mai 1982, 2 0 1 0 6 / 1 5 aug. 1983, 18004/4 oct. 1986 şi 18448/21 iun. 1987, precum şi a adresei nr.3771/9 mai 1988. Se atrage atenţia asupra faptului că retragerea din circuitul lecturii, scoaterea fişelor din cataloage şi stocarea centralizată trebuie să se facă pînă la data de 1 sept. 1988. PREŞEDINTE, ANEXA AUTORI ŞI TITLURI CE VOR FI RETRASE DIN CIRCUITUL LECTURII 1. Abăluţă C-tin Unu (859.0-1) 2. Adam-Roşca Eugenia întreaga operă 3. Albastru Matei Glona (859.0-1) (vezi şi Gavnl, Matei AlbastruPur) 337 Anexe 4. Apostol Ionel întreaga operă 5. Ardelean Teodor Fariseii lui Iehova, Bucureşti, Editura Politică, 1965/93 (498) 6. Arghezi Baruţu întreaga operă 7. Arsenescu-Constantinescu N. întreaga operă 8. Astaloş Gheorghe întreaga operă 9. Baboianu Dic. Paşaport pentru infern (613) (şi în limba maghiară) Útlevél a pokolba 10. Baciu Camil Grădina zeilor Maşina destinului 11. Balotă Nicolae întreaga operă 12. Banner Zoltán întreaga operă 13. Baroga Lazăr şi Baroga Marta Yoga. Bucureşti, Stadion, 1973 (796) Specialişti francezi 14. Bartis Ferenc întreaga operă 15. Bărbuceanu C-tin Gentlemenul şchiop 16. Beke György însemnări din Maramureş... (l.maghiară), Kriterion, 1983 (859.0-9) 17. Beldeanu Adrian Canapeaua cu pisici (859.0-3) 18. Berindei Mihnea întreaga operă 19. Berindei Ruxandra întreaga operă 20. Berwanger Nicolaus întreaga operă 21. Bodor Pal întreaga operă 22. Borânescu-Lahovary C. întreaga operă 23. Brantsch Ingmar întreaga operă 24. Bratu Horia întreaga operă 25. Bruckstein Ludovic întreaga operă 26. Brutaru Jack Aurel Jiquidi (73/76) 27. Buhoiu Aristide întrega operă 28. Bunea Emit întreaga operă 29. Buzura Augustin Absenţii (859.0-3) 30. Cântar Nicu Bridge. Convenţii şi sisteme 1974. C.moderne 1976 31. Caraion Ion întreaga operă 338 Fond secret. Fond S ' 32. Cazacu Matei întreaga operă 33. Călinescu Matei întreaga operă 34. Cărpinişanu Radu Sănătatea şi longevitatea prin gimnastică (din practica indiană tradiţională) Bucureşti, Litera, 1981. (796) 35. Cernea Mihail întreaga operă 36. Cerhegura Cicerone întreaga operă 37. Cernovodeanu Dan întreaga operă 38. Chiropol Miron Schimbarea la faţă (859.0-1), Jocul lui Adam 39. Cinca Silvia întreaga operă 40. Condurachi Flonca întreaga operă 4 1 . Connerth Astrid întreaga operă 42. Constantin Ilie întreaga operă 43. Constantinescu Mircea Smog (859.0-3) 44. Corlaciu Ben întreaga operă 45. Cormos Carol întreaga operă 46. Costescu Mariana întreaga operă 47. Cremene Mioara întreaga operă 48. Crivăţ-Lovinescu D întreaga operă 49. Croitoru Angela întreaga operă 50. Dános Miklós întreaga operă 51 . Deac Mircea Constantin Păuleţ (73/76) 52. Esrig David întreaga operă 53. Fabian Ernő Morala faptei... (Ib magh.) Bucureşti, Kriterion, 1984. 54. Fărcăşan Sergiu întreaga operă 55. Florescu Flore Bobu Opincile la români (39) 56. Gabrea Florin întreaga operă 57. Gardner Erle Stanley Dormitoarele au ferestre /820 (73)-3/ 58. Galin L. şi Ropceanu F Yoga pe înţelesul tuturor, Bucureşti, Editura Medicală. 1970, (796) 59. Gavril Matei Pur (859.0-1) 60. Georgescu-Moldoveanu D întreaga operă Anexe 61. Georgescu VI ad întreaga operă 62. Giurchescu Lucian întreaga operă 63. Godea Ioan Zona etnografică Beiuş, Bucureşti, Sport-Turism, 1981 (39) 64. Goma Paul întreaga operă 65. Grigorescu Dan Aurel Cojan (73/76) 66. Horomnea Dragomir Drumul cavalerilor. Bucureşti, Cartea Românească, 1983 (859.0-3) 67. Ioanid Mircea întreaga operă 68. Ionescu Gelu întreaga operă 69. Iuga Nora Captivitatea cercului (859.0-1) 70. Iulian Rodica întreaga operă 71. Ivănceanu Vintilă întreaga operă 72. Jaleş Petru întreaga operă 73. Kittner Alfred întreaga operă 74. Kormos Karol întreaga operă 75. Kötelesz Pali întreaga operă 76. Lauer Heinrich întreaga operă 77. Lichtenberg Gh. Aforisme (830-4) 78. Ligeti Herte întreaga operă 79. Lupan Max întreaga operă 80. Macdonald Ros Coasta barbară (820(73)-3) 81. Marian Ştefan Paşaport pentru moarte (859.0-3) 82. Marosi Barna Str.Porţii nr.10 (lb.magh.) (859.0-3) 83. Mănuceanu Vasile întreaga operă 84. Mărculescu Ileana întreaga operă 85. Mărgeanu Nicolae Romanul care ucide (859.0-3) 86. Mănăstire Ion Anghel Noaptea nu se împuşcă, Bucureşti, Albatros, 1985 (859.0-3) 87. Melinescu Gabriela întreaga operă 88. Metalicus Grace.Pleyton Place (82(73)-3) 89. Mihalache Marin Ion Vlad (73/76) album 340 Fond secret. Fond'S' 90. Milanov Asen şi Borisova Ivánka Exerciţiile yoghinilor 1-2. Bucureşti, C.N.E.F.S 1968-1970 (794) 91 . Miron Radu Sus cortina (859.0-3) 92. Molnár Lajos Un an risipit (lb.magh.) Bucureşti, Kntenon, 1983 (859.0-3) 93. Monciu-Sudinski Al întreaga operă 94. Morogan Salomie Amnezii de iarnă. Bucureşti, Cartea Românească, 1985,859.0-3) 95. Müller Herta întreaga operă 96. Nadin Mihai întreaga operă 97. Naghiu Iosif Autostop (859.0-2) 98. Narti Ana M a n a Serghei Eisenstein (778) 99. Neamţu Coriolan Bridge compet i ţ ional . 1973 795, Bridge distractiv, 1982 (795) 100. Nedelcovici Bujor întreaga operă 101. Negoiţescu Ion întreaga operă 102. Negreanu Dinu întreaga operă 103. Nemoianu Virgil întreaga operă 104. Nicolescu Dan Bridge, Bucureşti, Stadion, 1971 (795) 105 Nicolescu Ion Retorica (859.0-1) 106 Nor Radu întreaga operă 107. Omescu Ion întreaga operă 108. Offenberger Gustav întreaga operă 109 Ori ea Ioana întreaga operă 110 Păscăluţă O. întreaga operă 111. Păunescu llie întreaga operă 112. Peneiuleseu Radu întreaga operă 113. Percek Arcadie Relaxarea, Bucureşti, Ceres, 1981 (615) 114. Petran Iosif întreaga operă 115. Petrescu Lucian Teatru 116. Popescu Petru întreaga operă 117. Pretor Mircea Bridge. Bucureşti, Litera, 1970 341 Anexe 118. Quincey Tomas Confesiunile unui opioman englez (820-9) 119. Racoviceanu Vlad Bridge, jocul declarantului. Bucureşti , Ed.Stadion, 1973 (795) 120. Raicu Lucian întreaga operă 121. Reichman Sebastian Acceptarea iniţială 122. Ristea Theodor întreaga operă 123. Rohan H. întreaga operă 124. Schaffer Emerich întreaga operă 125. Schileru Eugen Victor Roman (73/76) 126. Schlesac Dieter întreaga operă 127. Schuster Paul întreaga operă 128. Soare Iulia Duminica frumoasă de primăvară. Bucureşti , Cartea Românească, 1971 (859.0-3) 129. Sollner Wernes Piramida lupilor 130. Stoichiţă Victor întreaga operă 131. Stoiciu Constantin întreaga operă 132. Studii (1.maghiară) Studii de istorie a culturii 133. Szöcs Geza întreaga operă 134. Şora Mariana întreaga operă 135. Tarangul Marin întreaga operă 136. Tertulian (Nathan) Nicolae întreaga operă 137. Tismăneanu Vlad întreaga operă 138. Tucă Flórian In memóriám. Itinerar eroic. Bucureşti, Editura Militară, 1971 /93(498)/ 139. Tudorán Dorin întreaga operă 140. Trifoi Nicolae Yoga, izvor de sănătate. Iaşi, Junimea, 1979 (796) 141. Ţepeneag Dumitru întreaga operă 142. Ursachi Mi hai întreaga operă 143. Vădim Tudor Cornel iu Saturnalii. Bucureşti, Albatros, 1983, (859.0-1) 144. Velican Ion întreaga operă 342 Fond secret. Fond'S' 145. Verona Sergiu Cursa îna rmăr i lo r nuc lea re . Impl ica ţ i i internaţionale. Bucureşti, Editura Militară, 1986 (355) 146. Vulcănescu Ion Hatha Yoga, Bucureşti, CERES, 1975 (796) 147. Wagner Richárd întreaga operă 148. Witk Herta întreaga operă 149. Waldorf H. Asasinul se află pe stadionul Wembley (820-3) 150. Yoga. Bucureşti, 1972 (Editat de un colectiv al I.C.F.S.) 151. Zaharia Romulus Ademenirea. Bucureşti, Dacia, 1983 (859.0-3) 152. Zehan Eugen Mlaştina [Arh.B.C.U.Cluj-Napoca. Fond Direcţiune. Dos. Acte secrete 1988. act din 9 iulie 1988] 1. Scris cu pixul. 2. şi 3. Subliniat în text 343 ABSTRACT This book is the first publication in România after December 1989 in which part of the documents bclonging to the secret archives from an institution during the comunist era have been published and analysed scientifically and spiritually within their accessibility and comprehension. Tlie book is a case study. It presents the situation of the secret collection held by the ..Lucian Blaga" University LibraiŢ in Cluj. However. besides being a case study its purpose is also to reveal a phenomenon. Thus revealed the phenomenon of the secret collections appears as a particular means of organizing and managing library holdings. and this characterizes only librarianship in genuine socialist countries. Library secret collections are nothing but library holdings that developed as a consequence of secret interdiction of publications. Therefore. it is useless to look for the term „secret collection of publications" in dictionaries and encyclopaedias of librarianship and information sciences. They will never come up in these working tools because western countries did not encounter such phenomenon. while eastem countries were forbidden to reveal it. Therefore, we are dealing with a phenomenon and a sui generis. new and special theme; their study requires a particular methodological approacli as well. Phenomenon is characterized not only by manifestation (the Greek phainomenon means manifestation). but also by reference. Library secret collection phenomenon revealed by the Cluj University Library case study goes back to the case itself subjected to the research activity, on the one hand, and bevond the phenomenon of the secret collection of publications, on the other hand. That is it refers both to the administrative and political system of cultural management, and to the whole Románián society organization during the past 45 years of our history till December 1989. In the case of the Cluj University Library the phenomenon reveals itself into a new light. First, it is incompletely displayed. AII the chapters and authors of this book outlight the fact that it is impossible to reconstituie all the actions related to the secret collection. Tliis incompletion proves 344 Abstract to be quitc necessary. It derive not out of superficial research. orthe lack of capacity of those vvho underwent it. but due to the very ex-secretnahire of the phenomenon. In other words. it is not the "mere" difficulties and the epistemological obslacles that make the reconstitution of the history of these secret collections almost impossible Tire social and circumstanţial barriers are not responsible eitlier. Tlie real cause lies in the way they were organized. so that they were developing in ways that stood against any public research. Thus. every evolutionary stage of collection organization has been at the same time a set of organizing and professional acti\ itites meant to wipe out the previous stages. Therefore the usual attempts to reconstitute fail easily. However it is not a common epistemological obstacle. On the contrary. the mere fact that secret collections stand against any reconstitution reveals an extrcmely convincing trăit both regarding the meehanism and function of the secret, and the methodology of its study. Tlie main research problem will no longer be that of knowing as much as possible about these collections. but to thoroughly understand w hat \ve know and the gaps in this science Thus conceived. the case of the Cluj University Library becomes pertinent as a preveleged opportunity to discover the way tlie phenomenon of secret has functioned in socialism This aspect is also valid w ilh respect to tlie reference tlie phenomenon of libran secret collections is making towards the meehanism of cultural policy management in România This reference to the politics and cultural institutions of this penod is not just 'logically obvious". but is existenţiali}' structured. The reference has in view not only tlie institutions involved in this process. but also the secret nature of the mechanisms whichdetermine, aceompanyandexplain the MOV they function (that is. the secret nature oftheir specific way of existing) If \ve do not observe nor lake into eonsideration the essential and ontological and methodological aspects specific to the relations between the secret and socialism, vve cannot perceivé the phenomenon of libran secret collections. Therefore. \ve cannot understand the cases that might develop in the future research activities. and (to be more specific) \ve \von"t be able to understand the history of this penod. To put it differently: this comprehension should consider from the beginning the existenţial dimensions and meanings revealcd by the phenomenon of the secret Secret collection. ..S" collection through its special place and importance within the structure of the socialist society. The fact that in socialism the category of the secret has eventually gained a central and essential place is not accidental. It derives out of some categorial tendencies of the secret itself meeting certain essential aspects from the historv of comunism. Therefore, in order to fully understand this point \ve should first study and identify these categorial tendencies of the secret. On the other hand, the study of socialism represents a pre\ eleged field for the categorial study of the secret. The question is: how can the secret be studied and researched, and what is the importance of the secret category to thoroughly understand socialism? The first chapter of this book deals with this topic using a phenomenological and hermeneutical methodology. It describes the possibilities of researching the secret as a category, and the relation between the secret and socialism as well. It also applies the results of tliis research to explain the particular question of library secret collections. The joint between the secret category and the political parties that later on became political leading forces in the socialist countries emerged during their underground activity. Outlaw means secret organization. The incidence of the secret in the outlaw past of the comunist parties, with their totaliatarian ideology and didactorial political doctrine offered the possibility that the secret becomes one of the central categories in this rype of society. With this quality the category will influence the overall structure of social ensemble. The engagement of secret category into the structure of social thoroughness also induces a certain typical fixation in the categorial structure of the secret itself. Thus, there is a systemic tendency of these societies to help the typical fonn of the secret become state secret. The socialist state has been using the state secret to have supremacy over the secret in the society. What we have called here „library secret collections" is part of this overall structure, and has been dealt with in the end of the chapter. Chapters II and III study the historical and social aspects regarding the secret collections in România during 1945-1989. Chapter II deals with the creation of the „S" collection and its development till the mid sixties. This historical period has been divided into two distinct periods. The first one is between 1945-1948. 346 .-l bslraci ..The historical context defined by these cronological limits îs under the sign of fascist, anti-hillerist policy. for democrac\. At the same time. the comunist ideology w as increasingly spreading over tlie country togetherwithaSoviet forced influence. especially after6 March 1945". At the cultural level this process is reflected by the initiation in 1947 of a project of „cultural revolution" Since 1948 this projects has turnéd into proletcultism and socialist realism, The first stage of forbidden collections began in 1945 with the Decree-Law on 2 May. which withdrew from circulation fascist, hitlerist and iron guard publications. based on the art. 16 of the Armistice Convention. The political e\olution after 1947 irrevocably placed România under Soviet influence and on the way to comunism. The surveillance of publishing activity increased. and the process of withdrawing books from libraries. bookshops and second-hand bookshops intensified. AII these measures have been taken as ..the class fight sharpened." In 1948 ..Publications forbidden till 1 May 1948" was publishcd. Imperialism ..as ideological poison" has been associated with fascism and anti-sovietism. However. the secret interdiction for publications is a phenomenon that appears only in the next stage. between 1948-1965. as a epiphenomenon of increasing comunist-like approach of the property and ideologization ofthe Románián society. The nature of this strongly ascending ideolog)' has been pointed out in an article wntten by Leonte Răutu. member of the Central Committee of RWP (Románián Working Partv). published in the 4th îssue of the party's re\ iew ..The class fight". t h e article is entitled ..Against burgeois cosmopolitism and obiectivism in social sciences". The actions and attacks against ..objectivism and cosmopolitism" have not been launched only at the level of social sciences. but were to become parameters which afiecled the whole public sphere of spiritual values and infonnation circulation. that is the whole public sphere of reading. These parameters were also found in the new forbidden hsting printed in 1949. ..The analysis of book listings proves that their retrieval in the topics of the books withdrawn from the public circuit recreats the complexity of an ideological phenomenon. unique due to its dimensions 347 Secret collection. „S" collection and explicit intransigence vvhich threw the Románián culture into darkness." In addition to the legislation and some forewords attached to the listings of forbidden publications, at the beginning of the fifties, some Indications of network. were confidentially conceived and spread out. These indications no longer limited forbidness to authors and titles, but the>extended to the structure of all library collections. The first of these indications found in the library archives in a typewritten form, and dated the beginning of the fifth decade clasified library collections into books with forbidden topics ; the collections of documentary libraries and open Hbraries, that is the free-to-use or usual collections. During the mid fifties, after Stalin died, the listings accompanied by indications reappeared. Their permanent purpose was to transfigure the incidental and particular character of the lists. Actually they had ahvays had in view the whole library structures. The world experienced a troubled period in the mid fifties, and the balance between the indications and the lists had to be installed. Therefore, in 1957 new sets of indications were released. They included the so-called .,outdated or useless books** in the process of becoming secret. In 1960 new indications were issued when the Románián comunist movement was consolidating. They redefined and strengthened the content of the three library holdings, increasing the confidenţial and controlcd character of publication classification of some of these collections, and their accessibility. Within these collections The „S" Collection is characterized by its separate andcontroled nature, which means limitation to being accessed. „These three aspects (separation, limitation and control) offers a suggestive archilecttire of the secret, institutionalized in libraries, or better said, reveals a parallel existence of the library like an interface." Separation, limitation and control through secret will be furtherly maintained, even if dogmatism and proletcultism were fading in the mid '60s. Despite this softening of dogmatism and redefinition of content of the publications belonging to the special collection, in 1964 the transfer of some scientific and technical publications from the special collection to the ordinary collection was made under the auspices of the secret and its maintenance. 348 Abstract „Therefore. getting out of the secret is still within the secret. Secret" s traps have other fomis of expression. and the category of the secret has a parallel existence'". The study in Cliapter III does not use the tradiţional way of treating book destiny. from the history of culture point of view, or from a branch sociologx point of view The book and its destiny has been analysed herein as a wittness of overall social reality Tins aspect becomes obvious in a totalitarian social s> stern, and within the context of characteristic topics, such as library secret collections Although we have used tradiţional time references (the periods betvveen 1965-1971. and 1971-1989). we tned to reveal that during the period referred to as ..relatively open" (1965-1971) ..the librar\\ a place of fonnation and improvement of civic attitudes. becomes an instrument in the hands of the political power."" In May 1964 the administration of the Cluj University Library analysed the „S collection", that is the withdrawal of scientific and technical books out of this collection. Two major aspects were taken into consideration: a). The reintegration of the fonner S collection books into the ordinary collections should not reveal the actual origin of the books. On the contrar\-. they should appear as a usual collection development; b). The S collection inventory should eliminate these registrations. For these reasons. the present intentions to reconstitute the former S collection prove to be unachievable Generali), during Ceauşescus régime there was a tendency to eliminate the documents that offer information on the secret collection. Essentialh. the focus has shifted towards higher and more central levels. while at low levels the amount of data subjected to secret processing was increasing. During 1971-1989 the new ..situation generated a new dynamics of the secret which became an essential enterium for the society''. The analysis of the S collection connected procedures had in view the stages of evolution or im olution of the ..Ceauşescu era". This analysis revealed that this 1971 shift was not at all unexpected. A significant date was 1973 when those publications openly forbidden during 1945-1948 were transfered to the State Archives. Once held here they presened their fonnerunaccessibility The public character of 349 Secret collection. „S" collection the former unavailability together with the naţionalist publications which might have reflected the new party policy had to disappear. For that reason the libraries could no longer ofler security. and the books had to be transferred to an institution under the surveillance of the Internai Affairs. At the same time in the process of qualifying the publications as secret the Indications of the '50s and '60s were modified according to the reality. If the circumstances of the '50s were almost „predictable" during the Ceauşescu's regime we are confronted with the „free flow" of the circumstances. Therefore the new secret lists were based on incredibly heterogeneous criteria. In chapter IV we have tried to reconstituie and analyse the history of the „S" collections, starting December 1989. Although the question of the S collections couldn" t even been mentioned before 1989 the following five years can hardly be called the years of cancellation of the S collection. This process is full of ambiguities, pauses and resumtions which looks more like a campaign than a systematic well-thought activity. Tliis inconsistent character of the S collection cancellation has been reflected in the way librarians perceived both the past and the present situation of this collection. In order to seize this perception a special questionnaire has been issued. Both the questionnaire and the results of the inquiry have been published in this volume. In the Appendix there are form letters, reports, that is a lot of accompanying letters of the S collection to create an image of the activity within it or related to it. The Appendix comprises the most valuable documentary part of the book. due to its concistency and uniqueness. It is probably the first „compression" of this type in România. Translated into English by Daniela Todor 350 RÉSUMÉ Ce volume est le premier en Roumame aprés decembre 1989, oii Ton publie et/oű Ion analyse par des moyens scientifiques et spirituels en toute intégralité accesible et intelligible. un segment des documents des archives secrétes d'une institution de lépoque communiste. Le livre est ensuite, une étiide de cas II présente le cas des fonds secrets des publications de la Bibliothéque Centrale Universitaire „Lucian Blaga" de Cluj. Néanmoins. il vise plus loin: au-delâ du cas. Ia recherche a en vue le phénoméne en soi. Mis en lumiére de cette facon, le phénoméne des fonds secrets de publications nous paraît comme une modalité tont áfáit particuliére dorganisation et de gestion des fonds des bibliothéques. modalité qui ne caractérise que la bibliothéconomie des pays du vrai socialisme. Les fonds secrets de bibliothéque ne sont que les fonds de bibliothéque constitués á la suite des interdictions secrétes de publications. Cest pourquoi cest en vain que nous cherchons le terme de „fonds secrets de publications" dans Ies dictionnaires et Ies encyclopédies des sciences bibliothéconomiques ou d'informatiques. Celui-ci ne figure pas dans ces instruments de travail, parce que l'Occident ne s'est pas confronté au probleme des fonds secrets. tandis que pour ceux de LEst c'était un probleme dinterdiction Par conséquent nous avons â faire â un phénoméne et â un théme sui generis nouveau et particulier dont lexamen sollicite pour cela mérne une mise en place méthodologique particuliére. Ce qui est propre â la maniere détre du phénoméne est non seulement la manifestation (le grec phainomenon signifie justement manifestation). mai aussi renvoi. Le phénoméne des fonds secrets de bibliothéque mis en évidence par l'étude du cas de la Bibliothéque Universitaire de Cluj. nous renvoie d u n e part en arriére au cas mérne soumis â la recherche. et. dautre part. au-delâ du phénoméne des fonds secrets de publications. C'est-â-dire. qu i l nous renvoie tout bien au systéme administratif et politique de la gestion de la culture, qu'â 351 Restimé L'engagement dc la categorie du secret dans la stnicturation de l'ensemble social induit en mérne temps unc certaine ftxation ţypique aussi dans la stnicturation catégorielle du secret mérne. De la sorte il y a une tendance systémique de ces sociétés â faire du secret d'état la forme typique du secret. A travers le secret d'état. fétat socialiste a le monopolé du secret dans la société. En cette stnicture globale se place ce que nous avons dénommé ici „fonds secrcts de bibliothéque", dont la spécificité constitue Eobjet d'analyse de la pârtie finale du chapitre. Les chapitres II et III se proposent l'étude historico-sociale proprementdite des fonds secrets de Roumanie dans la période 1945-1989. Le chapitre II est dédié au probleme de la constitution du Fonds „S" et suit son évolution jusqu'au milieu des années '60. Cet intervalle historique de di\'ise en deux étapes traditionelles. La premiere est celle des années 1945-1948. ..Le contexte historique defini par ces limites chronologiques est sous le signe de la politique anti-fasciste. anti-hitleriste. pour la democraţie, parallélement avec l'insinuation ascendante de fidéologie communiste et de la soviétisation du pays. surtout aprés le 6 mars 1945." Sur le plan culturel ce procés se reflétera par l'installation en 1947 d'un projet de ..révolution culturelle". projet qui arrive dés l'année 1948 au proletcultisme et au réalisme socialiste." La premiere etape des fonds interdits s'ouvre en 1945 par Le DécretLoi de 2 mai qui decide le retrăit des publicationsdu caractere fascistohitleristes et légionaires en base de farticle 16 de la Convention d"annistice. L'évolution politique aprés 1947 inscrit la Roumanie dcfmitivement dans le processus dc soviétisation et de communisation. De pair avec la surveillance de Factivité editoriale s'intensifie Factivité d'épuration des livres de bibliothéques. des bouquineries et des librairies. Tout cela se déroule par étapes sur le fond du renforcement de la lutte de classe. Dans cet esprit est publié en 1948 le volume intitulé: ..Publications interdites jusqu'au 1 er mai 1948" oú Fimpérialisme „le poison idéologique" est d e j a associé au fascismc et au anti-sovietisme. Tout de mérne, l 'interdiction secrete des publications est un phénoméne qui apparaît seulement â Fétape suivante celle des années 1948 -1965 comme épiphénoméne du progres de la communisation et de la politisation de la société roumaine. La nature de cette ideologie est illustrée exemplairemcnt par un article de Leonte Răutu. membre du Fond secret. Fond'S' Comite Central du PCR. păru dans le nr 4 de la revue centrale du parti: ..Lupta de clasă". L"article s'intitule et se dinge ..Contre le cosmopolitisme et Lobjectivisme bourgeois dans Ies sciences sociales.'" Les actions et Ies attaques orientees contre ..robjectivisme et le cosmopolitisme dépassent le niveau des science sociales, pour devenir les paramétres qui modéleront toute la sphére pubhque de la circulation des valeurs spirituelles et de lTnfonnation. c"est-â-dire toute la sphére publique de la lecture Ainsi . ces paramétres se retrouvent dans la nouvel le liste d'interdictions, publiee en 1949. „L'analyse des listes de publications prouve le fait que la retrouve exacte dans la thématique des publications retirées du circuit public, recompose la complexité d"un phénoméne idéologique inedit par sa dimension. par son intransigeance avouée et qui a rejeté la culture roumaine dans une eclipse qui tend â devenir totale". Au lieu dune législation et des préfaccs publiées et attachées aux listes des publications interdites. au commencement des années 950, paraîssent des Imtnictions concues et diffussées confidentiellement. Le propre de ces instuictions est quelles ne visent seulement finterdiction des auteurs et des titres. mais elles reglementem la structuration de tout Ies fonds de la bibbothéque. La premiere de ces instructions dactilographiées trouvée dans les archives de la bibbothéque. remonte â la premiere pârtie du décennie "50 divise Ies fonds des bibliothéques en: fonds de publications de sujets interdits. fonds de bibliotheque docitmentaire et bibliotheqae Hbre. c"est-â-dire en fonds de circulation courante. Vers le milieu des années '50. aprés la mort de Staline. paraissent cependant Ies listes doublées d'instrcutions Le role des instructions restera en permanence celui de transgresser le caractere nécessairement incident et particuher des listes. des înstractions visant chaque fois parallélement et au-delâ des listes lintegralitt des structures des bibliothéques. Pour mertre en accord le rvthme des instructions et celui des listes dans la période agitée des relations internationales des années '50, en 1957 ont été élaborées de nouv elles instnictions pour mettre au secret „Ies livres anciens ou superflus" aussi Â la fois avec le dépassement / l'évitement de la destahnisation du mouvemcnt communiste roumain. en 1960 on émet un nouveau lot 355 Résumé dinstructions. Celles-ci redéfinissent le contenu des trois fonds de bibliotheque, mettant l'accent sur le caractere confidentiel et contrőlé des opérations de classification des publications et sur Yaccés â ces fonds. Bien sur. „le Fond .,S" se distingue par son caractere séparé et contrőlé. caractere qui vise en essence la limitation de la lecture. ..Ces trois composants (la séparation, la limitation et le contrőlé) offrent une éloquente architecture du secret, institutionnalisé dans les bibliothéques, ou plus exactement, ils développent une existence parallelé de la bibliotheque. qui s "exprime par une interface angulaire et qui peut étre imaginée comme le lieu de conjonction des deux triangles ou ellipses d'une clépsydre." La séparation. la limitation et le contröle par le secret se maintiendront en période de Fatténuation du dogmatisme et du proletcultisme du milieu de la décennie sixiéme aussi. Mais, si ces années apportent une atténutation du dogmatisme et par conséquent une redéfmition du contenu des publications du fonds spécial aussi. pourtant en 1964 le transfert du fonds spécial au fonds de circulation courante d"un certain nombre de publications scientifíques et techniques, se réalise toujours sous le sceau du secret. ..Donc, la sortie du secret se réalise en ce cas aussi en secret, les piéges du secret prennent d'autres formes d'expression. alors que la categorie du secret s'insinue dans une existence parallelé/' L"essai du Chapitre III de ce volume dépasse dés le commencement l'approche traditionnelle du destin des livres: soit du point de vue de Fhistoire de la culture, soit de celui d*un domaine de la sociologie. Le livre et son destin v sorit analysés comme témoins de la réalité sociale globale. Cet aspect du destin des livres devient encore plus visible dans un systénie social totalitaire et dans le contexte d"un théme si caractéristique pour un systéme comme est celui des fonds secrets des bibliothéques. Ces t pourquoi. bien que le chapitre emploie dans sa structure des repéres temporels traditionnels (les périodes 1965 1971 et 1971 1989) il met immédiatement en évidence cependant. que dans la période nommée en général de l'^ouverture relative" (les années 1965 -1971), derriére ce dégel sur le plan de la culture: ..La bibliotheque. lieu de naissance et de formation des attitudes civiques est utilisée avec „discretion" par le pouvoir politique" 356 Fond secret. Fond"S' Comme une avant-premiere de certe époque. on anahse le procésverbal d'une réunion du mois de mai 1964 â ladirection de la Bibliothéque Universitaire de Cluj. réunion dédiée a la ..reconsideration du fonds ..S", respecţi vem ent â Féhmination de ce fonds des hvres des domaines des sciences exactes et techniques en circulation. A certe réunion on attire Fattention sur deux aspects importants a) La rcmtroduction des livres provenants du fonds ..S" dans Ies fonds de circulation eourante doit étre faite de maniere, que les futurs lecteurs ne réalisent pas le provenance réelle du volume et qu'ils réceptionnent l'action comme une activité „normale'" d'élargissement des fonds de circulation eourante: b) 11 faut annuler Ies registres d'inventaire du fonds „S" qui contenaient ces publications. Ces t pourquoi Ies tentatives actuelles pour reconstituer Lancien Fonds „S" sont pratiquement irréalisables Généralement. symptomatique pour la pénode de Ceauşescu est la tendance d'élimination des documents qui reglementem ou offrent des informations sur le fonds secret. II sági t , en demiére analyse du déplacement de la mise en secret en des secteurs supérieurs. plus centraux. parallélement â I'augmentation aux niveaux inférieurs de Ia quantité des donnees mises â secret Dans la période L971 1989 la nouvclle ..Situation creée engendrera une nouvelle dynamique du secret, qui sera énoncée comme critere essentiel pour la societé "" L"analyse des proccdés effectifs. liés au Fonds „S"" permet aussi une analyse plus nuancée des étapes de Févolution ou de l'involution de ..l'epoque de Ceauşescu" Puisque cette analyse montre que ..le toumant" de 1971 n'est point inattendu Un événement significatif de cette periode est justement le transferi en 1973 â la Bibliothéque des Archives dEtat des publications qui ont été interdites piibliquement dans la pénode 1945 -1948. Lâ la mise â secret incorpore Finterdiction pubhque anténeure. Le caractere public de Finterdiction devait disparaître conjointement avec Ies publications nationalistes qui pouvaient figurer comme documents de reference pour la qiialiflcation de la nouvelle pohtique protocroniste-nationaliste du parti. Pour certe raison les bibliothéques nofFraient plus assez de garanties et .157 Restimé par conséquent les livres sont transférés â un institut se trouvant sous Fégide du Ministere de lTntérieur. Parallélement. dans la pratique de la mise au secret des publications de cette période, â la place des index des années '50 - '60, on publie des Listes ancrées dans la réalité conjoncturelle immédiate. Mais â la différence des années '50, quand les conjonctures ont été presque „prévues'', dans Fépoque de Ceauşescu on assiste â „la fluctuation libre" des conjonctures et â cause de cela les nouvelles listes secrétes d'interdictions sont construites selon une variété incroyable de critéres. Le chapitre IV du livre tente de reconstituer et d'analyser Fhistoire du fonds „S" â partir de decembre 1989. Bien que, sans les événements de 1989 le probleme des fonds secrets de bibliothéque ne pouvait étre posé, les cinq années passées pourraient difficilement étre nommées „les années de liquidation" du fonds secret. Parce que ce procés de liquidation est plein d'équivoques, de sinuosités, qui donnent plustőt Fimage d'une campagne, que celle d*actions réfléchies et réalisées systématiquement. Le caractere sinueux, inconséquent et indecis de la liquidation des anciens fonds secrets de bibliothéque se refléte dans la maniére dont les lecteurs de la bibliothéque percoivent aussi bien tant le passé et ses conséquences que l'état actuel de ces fonds. Pour surprendre et pour rendre cette perception, on a élaboré et appliqué dans une enquéte-pilote un questionnaire spécial. Tant le questionnaire que les résultats de Fenquétepilote, sont publiés dans ce volume. Ces chapitres sont suivis d'une partié substantielle du volume intitulée: Annexes. Celle-ci contient d"une part toutes les préfaces, les instructions et autres documents constititants de l'ancien Fonds „S", qu'on a pu trouver. D'autre part, elle contient les listes ou les fragments de listes des publications interdites. Y se trouvent entiérement les listes décisives de 1949, pratiquement Fannée de naissance du fonds „S". Sélectivement sont publiées aussi d'autres listes significatives pour les diverses périodes ou procédés analysés dans les études du volume. Toujours en .Annexes" fígurent ensuite des circulaires, des procésverbaux, des rapports e t c , c'est-á-dire un grand nombre d'actes 358 Fond secret. Fond'S" 359 d'accompagnement du fonds ..S", pour former une image de l'activité déployée â ce sujet. Les ..Annexes" contiennent la pârtie documentaire extrémement valeureuse. essentielle et unique du volume, constituant, probablement, la premiere ..compression" de ce type publiée en Roumanie. Traduit en francais par Újvári Maria C U P R I N S Prefaţă 15 Capitolul I. Secretul şi ipostazele lui în socialism (I. Király) /13 1. „Fostele secrete" /14 2. Categoria secretului /18 3. Secretul şi socialismul / 23 4. Fonduri secrete sau fonduri interzise / 37 Capitolul 11. Constituirea Fondului „S". Repere cronologice şi metodologice (D. Radosav) 166 1. Etapa 1945 1948 /66 2. Etapa 19481965 /76 Capitolul III. Fondurile secrete de bibliotecă şi contextul lor politico cultural (I. Costea) / 94 1. Consideraţii preliminare / 94 2. Perioada 1965 1971 /96 3. Perioada 1971 1989 / 110 4. Observaţii /127 Capitolul IV. Fondul „S" după decembrie 1989 (D. Radosav) /142 Ancheta sociologică despre Fondul secret. Cercetare pilot. (I. Király) /145 Anexe 1170 Rezumat (în lb.engleză şi franceză) / 344 360 C O N T E N T Foreword 15 Chapter I. The secret and its hvpostasis in socialism (I. Király)/13 1. ..Former secrets" / 14 2. The category of secret. /18 3. The secret and socialism. / 23 4. Secret collections or forbidden collections? / 37 Chapter II Establishment of the „S" collection. Chronological and methodological references (I). Radosav) I 66 1. The 1945-1948 period / 66 2. The 1948-1965 period / 76 Chapter III. Library secret collections and their politicul and cultural context (I. Costea) 1 94 1. Preliminarv studies / 94 2. The period 1965-1971 /96 3. The period 1971-1989 / 110 4. Remarks /127 Chapter IV. The „S" collection after December 1989 (D. Radosav) /142 ' Sociological înquirv on The Secret Collection. Basic research (July 1995) (I Király) /145 Appendix I 170 Abstracts in English and French. / 344 361 T A B L E D E S M A T I É R E S Preface / 5 Chapitre I. Le secret et ses hvpostases en socialisme (I. Király) /13 1. Les „anciens secrets" /14 2. La categorie du secret /18 3. Le secret et le socialisme / 23 4. Fonds secrets ou fonds interdits? / 37 Chapitre II La création du fond „S". Repéres chronologiques et méthodologiques (D. Radosav) 166 1. L'etape 1945 1948 /66 2. L'etape 19481965 /76 Chapitre III. Fonds secrets de bibliothéque et leur contexte politico culturel (I. Costea) / 94 1. Considérations préliminaires / 94 2. Période 1965 1971 /96 3. Période 1971 1989 / 110 4. Remarques /127 Chapitre IV. Le fond „S" apr és decembre 1989 (D.'Radosav)/142 Enquete sociologique sur le Fond secret. Recherche-pilote. (le juillet 1995) (I. Király) /145 Annexes 1170 Résumés en anglais et en francais. / 344 362 Redactor Virginia SUCIU POP Tehnoredactor: Constantin RUSU _ Apărut 1995. Comanda 3602 Coli de tipar: 22,75. Hârtie velină 75 g/mp Format 61 x 86/16 Tiparul executat la Imprimeria "ARDEALUL" Cluj-Napoca, B-dul 21 Decembrie nr 146 ROMÂNIA

urib special /adică : îr]actestF inde; V tftfcirt; Iftjportaiitf •;, aflate în <Jin-(SEiEişu eQnstituit, într« 1Ş48-1ţ I publicului, ite cărţile autorilor* nalizaţi e t c , pre $ în „Circulaţie'', idealiste", „naţionaliste", intrat şi toa te lucrările d e : ştiinţei din patrimoniul u n i erialist-istorică doc Fondul ^S" m a l P Ş j | | p | | a şi toa te lucrările 7 e unicat, intrate M$depozit între anii 1948-1$ . himburitor intemaţfeohale. -:",'.V< , v l S c o s la lumină-Fj&'ndul „S" constituie un adevăra t [formaţie pus la dispoziţia studenţilor c a r e îşi p regă tesc t e za j (iojeriţă, profesorilor stagiari, p recum şi celor c a r e sus e x a m e n e d e grad, doctoranzilor, cercetătorilor;-