Paşti (Paşte) Cea mai importantă sărbătoare creştină Nicolae Sfetcu Publicat de Nicolae Sfetcu Copyright 2015 Nicolae Sfetcu PREVIZUALIZARE CARTE Paşti (Icoană) Paştele este o sărbătoare religioasă întâlnită, cu semnificaţii diferite, în creştinism şi iudaism. Unele obiceiuri de Paşti se regăsesc, cu semnificaţie diferită, în antichitatea anterioară religiilor biblice. Semnificaţie: celebrează învierea lui Iisus Celebrări: servicii bisericeşti religioase, festinuri în familie, ouă de Paţti, oferirea de cadouri Obiceiuri: slujbe, veghe toată noaptea (aporape excliusiv în tradiţiile din Est), serviciu la răsăritul soarelui (în special în tradiţiile protestante americane) Paştele (greacă: Πάσχα, Pascha) este cea mai importantă sărbătoare religioasă din anul liturgic creştin. Creştinii cred că Iisus a fost înviat după trei zile de la crucificarea sa. Multe denominaţii creştine celebrează învierea sa în Ziua de Paşti sau Duminica Paştelui (denumită şi Ziua Învierii sau Duminica Învierii), la două zile după Sfânta Vineri. Cronologia morţii sale şi a învierii este estimată diferit între anii 26 şi 36 e.n. Paştele se referă de asemenea şi la sezonul din anul bisericesc denumit Perioada Pascală sau Sezonul Paştelui. În mod tradiţional Sezonul Paştelui durează 40 zile de la Ziua Paştelui până la Ziua Înălţării dar acum durează în mod oficial 50 zile până la Rusalii. Prima săptămână a Sezonului paştelui este cunoscută ca Săptămâna Paştelui sau Octava Paştelui. Paştele marchează de asemenea sfârşitul Păresimii, un sezon de rugăciune şi penitenţă. Paştele este o sărbătoare cu dată schimbătoare, aceasta însemnând că nu are o dată fixă în calendarul civil. Paştele cade undeva între sfârşitul lui martie şi sfârşitul lui aprilie în fiecare an (începutul lui martie şi începutul lui aprilie în creştinismul oriental), urmând ciclul Lunii. După mai multe secole de dezacord, toate bisericile au acceptat calcularea după Biserica Alexandriană (acum Biserica Coptă) conform căreia Paştele este în prima Duminică de după Luna Plină Pascală, care este prima lună pentru care a 14-a zi ("luna plină" eclesiastică) este în data de sau după 21 martie ("echinoxul de primăvară" eclesiastic). Paştele este legat de Paştele evreiesc nu numai prin simbolism, dar de asemenea şi prin poziţia sa în calendar. El este de asemenea legat de Odihna de Primăvară, o vacanţă şcolară seculară (de obicei un weekend lung) celebrat la diferite date în America de Nord, şi caracterizat de excursii cu maşina şi bachanalii. Elemente culturale, precum Iepurele de Paşti, au devenit parte a celebrărilor moderne a sărbătorii, atât de creştini cât şi de necreştini. Semnificaţia teologică a Paştelui (Victorie asupra mormântului, de Bernard Plockhorst) Noul Testament leagă Cina cea de taină şi crucificarea lui Iisus de Paştele evreiesc şi exodul din Egipt. Iisus s-a pregătit pe el însuşi şi pe discipolii săi pentru moartea sa în timpul Cinei, dând mesei de Paştele evreiesc un nou înţeles. El a identificat pâinea şi cupa de vin ca simbolizând corpul său care va fi sacrificat curând şi sângele său care urma să fie vărsat. În Prima Epistolă către Corinteni a Sfântului Apostol Pavel, Capitolul 5, el spune: "Curăţiţi aluatul cel vechi, ca să fiţi frământătură nouă, precum şi sunteţi fără aluat; căci Paştile nostru Hristos S-a jertfit pentru noi.", făcând referire la tradiţiile Paştelui evreiesc şi identificându-se cu mielul Pascal. O interpretare în Sfânta Evanghelie după Ioan este că Iisus, ca miel Pascal, a fost crucificat aproape în acelaşi timp cu sacrificul ritual al mieilor în templu, în după-amiaza celei de a 14-a zi de Nisan. Această interpretare este inconsistentă cu cronologia din Evangheliile Sinoptice. Se presupune că "pregătirea Paştelui" din Sfânta Evanghelie după Ioan, Capitolul 19, se referă literar la cea de a 14-a zi de Nisan (Ziua Pregătitoare pentru Paşte) şi nu în mod necesar la ziua de vineri, Ziua Pregătitoare pentru Sabat şi că "mâncarea de Paşte" din Sfânta Evanghelie după Ioan, Capitolul 18, se referă la mâncarea mielului pascal, şi nu la mâncarea niciunuia din sacrificiile făcute pe perioada Zilelor Pâinii Nedospite. Stabilirea datei pentru Paşti (Piero della Francesca Învierea) Paştele este o sărbătoare religioasă cu dată schimbătoare, atât în calendarul iulian cât şi în cel gregorian. În fapt, data în care se celebrează Paştele se determină pe baza unui calendar lunisolar similar cu calendarul ebraic. Primul Consiliu de la Niceea (325) a stabilit ca dată a Paştelui prima duminică după luna plină (Luna plină pascală) de după echinocţiul de primăvară din emisfera nordică. Din punct de vedere ecleziastic, echinocţiul este considerat a fi la data de 21 martie (chiar dacă din punct de vedere astronomic cele mai multe echinocţii sunt pe 20 martie), iar "Luna plină" nu este neapărat o dată corectă din punct de vedere astronomic. În creştinătatea occidentală (ritul latin al bisericii catolice, inclusiv bisericile anglicane şi protestante – Europa cu excepţia unei părţi din Europa de Est, Africa de Nord şi de Sud, Australia) care foloseşte calendarul gregorian, Paştele pică întotdeauna într-o duminică între 22 martie şi 25 aprilie inclusiv. Următoarea zi, de luni, este sărbătoare legală în multe ţări cu tradiţii creştine predominante. Creştinătatea orientală (în principal din Balcani, şi parte din Europa de Est, Anatolia, Orientul Mijlociu, Africa de Nord-Est, India, parte din Orientul Îndepărtat) calculează data Paştelui pe baza calendarului iulian. Datorită unei diferenţe de 13 zile între cele două calendare în perioada 1900 – 2099, 21 martie în calendarul iulian, de exemplu, corespunde datei de 3 aprilie în calendarul gregorian pe tot parcursul secolului XXI. Deci Paştele variază ca dată între 4 aprilie şi 8 mai în calendarul gregorian (calendarul iulian nu mai este folosit în scopuri civile acolo unde creştinătatea orientală este predominantă). Unele biserici ortodoxe orientale au renunţat la calendarul iulian în favoarea celui gregorian, astfel încât data de Paşte ca şi pentru alte sărbători cu dată schimbătoare este aceeaşi cu cea a bisericilor occidentale. Data exactă a Paştelui a fost disputată de-a lungul timpului. Cu ocazia Primului Consiliu de la Niceea din anul 325, s-a decis ca toate bisericile creştine să celebreze Paştele în aceeaşi zi, care va fi calculată independent de orice calcule evreieşti pentru determinarea datei Pesah (sărbătoarea religioasă din iudaism care simbolizează eliberarea din robia egipteană şi ieşirea din Egipt a evreilor conduşi de Moise, şi cei 40 de ani de peregrinare prin deşert). Probabil însă (deşi nu a supravieţuit nicio evidenţă a deciziei Consiliului în acest sens) că Consiliul nu a specificat nicio metodă concretă de determinare a datei. Epifanie de Salamina a scris la mijlocul sec. IV: :...împăratul...a convocat un consiliu de 318 episcopi... în oraşul Niceea... Aceştia au trecut prin anumite canoane ecleziastice în împrejurimile consiliului, şi ăn acelaşi timp au luat decizii cu privire la Paşte asupra cărora trebuie să existe unanimitate deplină, privind celebrarea zilei supreme a Domnului. Întrucât aceasta era văzută în mod diferit de oameni.... În anii care au urmat consiliului, sistemul de calcul stabilit de biserica din Alexandria a devenit un model. A durat o perioadă până când regulile din Alexandria au fost adoptate de Europa creştină. Biserica din Roma a continuat să folosească un calendar lunisolar cu un cilcu de 84 ani de la finele sec. III până în anul 457. După această dată a început să folosească o adaptare a lui Victorious a regulilor de la Alexandria. Dar acest tabel era foarte incorect, astfel încât în următorul secol au fost adoptate integral regulile de la Alexandria. Începând din acel moment au încetat toate disputele dintre Alexandria şi Roma privind data corectă a Paştelui, ambele biserici folosind tabele identice. Creştinii din perioada timpurie din Britania şi Irlanda foloseau de asemenea un ciclu roman de 84 ani din sec. III. Ei erau suspectaţi ca fiind quartodecimani (celebrează Paştele începând cu seara celei de a 14.a zi de Nisan, care corespunde în Biblie cu Pesahul Domnului), incorect întrucât ei celebrau Paştele întotdeauna duminica, deşi respectiva duminică putea cădea mai devreme decât cea de a 14-a zi a lunii lunare. Această metodă a fost înlocuită cu cea din Alexandria ăn decursul sec. VII şi VIII. Bisericile din Europa occidentală continentală foloseau o metodă romană mai târzie până la finele sec. VIII în perioada domniei lui Charlemagne, când au adoptat în final metoda din Alexandria. Începând cu 1582, când biserica catolică adoptă calendarul gregorian în timp ce biserica ortodoxă orientală şi cele mai multe biserici ortodoxe occidentale rămân la calendarul iulian, Paştele este celebrat din nou în zile diferite. Datele pentru Paşti, 2000–2022, În calendarul gregorian • An: = Vest = Est = • 2000: = 23 Aprilie = 30 Aprilie = • 2001: = 15 Aprilie = • 2002: = 31 Martie = 5 Mai = • 2003: = 20 Aprilie = 27 Aprilie = • 2004: = 11 Aprilie = • 2005: = 27 Martie = 1 Mai = • 2006: = 16 Aprilie = 23 Aprilie = • 2007: = 8 Aprilie = • 2008: = 23 Martie = 27 Aprilie = • 2009: = 12 Aprilie = 19 Aprilie = • 2010: = 4 Aprilie = • 2011: = 24 Aprilie = • 2012: = 8 Aprilie = 15 Aprilie = • 2013: = 31 Martie = 5 Mai = • 2014: = 20 Aprilie = • 2015: = 5 Aprilie = 12 Aprilie = • 2016: = 27 Martie = 1 Mai = • 2017: = 16 Aprilie = • 2018: = 1 Aprilie = 8 Aprilie = • 2019: = 21 Aprilie = 28 Aprilie = • 2020: = 12 Aprilie = 19 Aprilie = • 2021: = 4 Aprilie = 2 Mai = • 2022: = 17 Aprilie = 24 Aprilie = Controverse privind data Paştelui (Icoană Vinderea) Data exactă de Paști a fost adesea disputată. De la sfârșitul secolului 2, a fost acceptat faptul că celebrarea sărbătorii a fost o practică a ucenicilor și o tradiție de necontestat. Controversa Quartodeciman a fost prima din mai multe controverse privind Paștele, apoi au apărut alte dispute cu privire la data la care ar trebui să fie sărbătorit evenimentul. Termenul "Quartodeciman" se referă la practica de a sărbători Paștele din 14 Nisan, calendarul ebraic, "Paștele Domnului" (Leviticul 23:5). Conform istoricului bisericesc Eusebiu, Quartodeciman Policarp (episcop de Smirna, prin tradiție un discipol al lui Ioan Evanghelistul) a dezbătut problema cu Anicet (episcop al Romei). Provincia romană a Asiei a fost cu Quartodeciman, în timp ce bisericile romane și alexandrine au continuat sărbătorirea până duminica de după duminica Azimelor, dorind să asocieze Paștele cu Duminica. Nici Policarp nici Anicet nu au încercat să convingă pe ceilalţi, dar nu au luat în considerare problema schismatică, despărțind-se în pace și lăsând întrebarea nesoluționată. Controversa a apărut atunci când Victor, episcop al Romei la o generație după Anicet, a încercat să excomunice pe Polycrates din Efes și pe toţi ceilalţi episcopi din Asia pentru Quartodecimanismul lor. Potrivit lui Eusebiu, un număr de sinoade au fost convocate pentru a se implica în controversă, pe care el considera că toate vor fi în sprijinul Paștelui duminica. Polycrates (circa 190), cu toate acestea, a scris lui Victor apărând vechimea Quartodecimanismului asiatic. Încercarea de excomunicare a lui Victor a fost aparent anulată și cele două părți s-au împăcat la intervenția episcopului Irineu și a altora, care iau amintit lui Victor de precedentul episcop tolerant Anicet. Quartodecimanismul pare să fi avut probleme în secolul al 4-lea, când Socrate al Constantinopolului a scris că unii Quartodecimanişti au fost lipsiți de bisericile lor de către Ioan Gură de Aur, și că unii au fost hărțuiți de către Nestorie. Nu se știe cât de mult timp a continuat practica Nisan 14. Dar, atât cei care urmau obiceiul Nisan 14 cât şi cei care au stabilit Paștele în următoarea duminică, au consultat vecinii lor evrei pentru a afla când va cădea luna lui Nisan, și stabileau sărbătoarea în consecință. De la sfârșitul secolului 3, unii creștini au început să-și exprime nemulțumirea față de obiceiul de a se baza pe comunitățile evreiești pentru a determina data de Paști. Plângerea principală a fost că comunitățile evreiești, uneori, comiteau erori în stabilirea datei Paștelui înainte de echinocțiul de primăvară din Emisfera de Nord. Tabelul pascal Sardica confirmă aceste plângeri, întrucât indică faptul că evreii din unele orașe din estul Mediteranei (eventual Antiohia) au fixat de mai multe ori Nisan 14 la date cu mult înainte de echinocțiul de primăvară. Din cauza acestor nemulțumiri legate de încrederea în calendarul evreiesc, unii creștini au început să experimenteze cu calcule independente. Alții au considerat că trebuie să continue să se bazeze pe practica obișnuită a evreilor, chiar dacă calculele evreiești erau eronate. Cuprins Paşti Semnificaţia teologică a Paştelui Stabilirea datei pentru Paşti - Controverse privind data Paştelui Primul Consiliu de la Niceea Poziția în anul bisericesc - Creștinismul occidental - Creștinismul oriental Sărbătorirea Paştelui - Ţările occidentale - Ţările orientale Sărbătorirea Paştelui în lume Veghea de Paşti - Cea mai timpurie formă cunoscută de Veghe de Paști - Creștinismul bizantin: ortodoxia răsăriteană și greco-catolicismul - - Sâmbăta la prânz Urări de Paşti - Urări de Paşti în diferite limbi Istoria Paştelui Istoricitatea și originea Învierii lui Isus - Contextul istoric - Noul Testament - Analiza scolastică - - Metafora Învierea lui Iisus Evenimente conform Noului Testament - Înmormântarea Starea morţii lui Hristos în timpul celor 3 zile Descoperirea mormântului Apariţii ale învierii lui Isus Tradiţii creştine - Paştele - Învierea și răscumpărarea - Reprezentări ale Învierii Semnificaţia teologică Alte puncte de vedere religioase - Gnostici - Iudaismul - Islam - Credința Baha'i Mormântul gol - Acorduri și diferențe în Evanghelii - Cele patru naraţiuni Vinerea Luminată - Creștinismul occidental - Creștinismul oriental Tradiţii de Paşti Obiceiuri de Paşti - Ţările de limbă engleză - - Irlanda - - America de Nord și Caraibe - Europa - - Europa Centrală şi de Est - - Italia - - Olanda, Belgia, Franța şi Germania - - Țările nordice Ouăle de Paşti - Istoria - Tradiţii în Postul Mare - Decorarea şi simbolismul Iepurele de Paşti Mielul de Paşti - Originea - De ce miel, de Paşte? Mâncarea Cozonac - Origini - Reţeta - - Ingrediente - - Instrucţiuni Drob de miel - Ingrediente - Mod de preparare Pasca - Surse biblice - Semnificația religioasă - Ingrediente - - Ingrediente pentru reţetă - Preparare - - Mod de preparare pentru reţetă Cartea Paştele este cea mai importantă sărbătoare religioasă din anul liturgic creştin. Creştinii cred că Iisus a fost înviat după trei zile de la crucificarea sa. Multe denominaţii creştine celebrează învierea sa în Ziua de Paşti sau Duminica Paştelui (denumită şi Ziua Învierii sau Duminica Învierii), la două zile după Sfânta Vineri. Orice altă sărbătoare religioasă din calendarul ortodox, inclusiv Crăciunul, este mai puţin importantă faţă de celebrarea Învierii lui Iisus Hristos. Acest lucru se reflectă în bogate obiceiuri pascale în ţările cu majoritate creștin ortodoxă. Noul Testament leagă Cina cea de taină şi crucificarea lui Iisus de Paştele evreiesc şi exodul din Egipt. Iisus s-a pregătit pe el însuşi şi pe discipolii săi pentru moartea sa în timpul Cinei, dând mesei de Paştele evreiesc un nou înţeles. El a identificat pâinea şi cupa de vin ca simbolizând corpul său care va fi sacrificat curând şi sângele său care urma să fie vărsat. Istorisirile Evanghelii, inclusiv mormântul gol și aparițiile lui Isus înviat adepților săi, au fost interpretate și analizate în diverse moduri, și au fost văzute diferit de povestirile istorice ale unui eveniment literal, ca o evidență corectă a experiențelor vizionare, ca pilde escatologice non-literale. Învierea lui Isus este credința creștină conform căreia Iisus Hristos a revenit în mod miraculos la viață în duminica următoare după vinerea în care a fost executat prin răstignire. Este principiul central al credinței creștine și al teologiei, și o parte a Crezului de la Niceea: "În a treia zi a înviat din nou, în conformitate cu Scripturile". Creștinii, prin credința în puterea lui Dumnezeu, vor fi înviați spiritual cu Iisus, și sunt răscumpăraţi astfel încât pot să urmeze un nou mod de viață. Încă de la originile, Paștele a fost o perioadă de sărbătoare și ospăț și de multe jocuri tradiționale și obiceiuri, cum ar fi rostogolirea ouălor, ciocnirea ouălor, și decorarea acestora. În prezent Paștele este important din punct de vedere comercial, cu vânzările ridicate de felicitări și produse, cum ar fi ouăle de ciocolată de Paști, bomboanele sub formă de iepuraşi sau lumânări, și jeleuri-boabe, precum și alte alimente de Paște. Chiar şi mulți ne-creștinii sărbătoresc aceste aspecte ale Paştelui în timp ce evită aspectele religioase. Ediția MultiMedia Publishing https://www.setthings.com/ro/e-books/pasti-paste-cea-maiimportanta-sarbatoare-crestina/ Digital: EPUB (ISBN 978-606-033-038-7), Kindle (ISBN 978-606-033-040-0), PDF (ISBN 978-606-033-039-4) Data publicării: 28 martie 2015 Amazon (Print, Kindle) https://www.amazon.com/dp/1511504056/ https://www.amazon.com/dp/1511504323/ (Cu ilustraţii) Smashwords (EPUB): https://www.smashwords.com/books/view/531125 Google (EPUB, PDF): https://books.google.ro/books?id=sfayBwAAQBAJ Facebook: https://www.facebook.com/Paste.Pasti/ Despre autor Nicolae Sfetcu Asociat şi manager MultiMedia SRL și Editura MultiMedia Publishing. Partener cu MultiMedia în mai multe proiecte de cercetare-dezvoltare la nivel naţional şi european Coordonator de proiect European Teleworking Development Romania (ETD) Membru al Clubului Rotary București Atheneum Cofondator şi fost preşedinte al Filialei Mehedinţi al Asociaţiei Române pentru Industrie Electronica şi Software Oltenia Iniţiator, cofondator şi preşedinte al Asociaţiei Române pentru Telelucru şi Teleactivităţi Membru al Internet Society Cofondator şi fost preşedinte al Filialei Mehedinţi a Asociaţiei Generale a Inginerilor din România Inginer fizician Licenţiat în științe, Fizică, specialitatea Fizică nucleară. Master în Filosofie. De același autor Alte cărți scrise sau traduse de același autor: • A treia lege a lui Darwin O parodie reală a societăţii actuale (RO) • Ghid Marketing pe Internet (RO) • Bridge Bidding Standard American Yellow Card (EN) • Telelucru (Telework) (RO) • Harta politică Dicţionar explicativ (RO) • Beginner's Guide for Cybercrime Investigators (EN) • How to... Marketing for Small Business (EN) • London: Business, Travel, Culture (EN) • Fizica simplificată (RO) • Ghid jocuri de noroc Casino, Poker, Pariuri (RO) • Ghid Rotary International Cluburi Rotary (RO) • Proiectarea, dezvoltarea şi întreţinerea siturilor web (RO) • Facebook pentru afaceri şi utilizatori (RO) • Întreţinerea şi repararea calculatoarelor (RO) • Corupţie Globalizare Neocolonialism (RO) • Traducere şi traducători (RO) • Small Business Management for Online Business Web Development, Internet Marketing, Social Networks (EN) • Sănătate, frumuseţe, metode de slăbire (RO) • Ghidul autorului de cărţi electronice (RO) • Editing and Publishing e-Books (EN) • Pseudoştiinţă? Dincolo de noi... (RO) • European Union Flags Children's Coloring Book (EN) • Totul despre cafea Cultivare, preparare, reţete, aspecte culturale (RO) • Easter Celebration (EN) • Steagurile Uniunii Europene Carte de colorat pentru copii (RO) • Paşti (Paşte) Cea mai importantă sărbătoare creştină (RO) • Moartea Aspecte psihologice, ştiinţifice, religioase, culturale şi filozofice (RO) • Promovarea afacerilor prin campanii de marketing online (RO) • How to Translate English Translation Guide in European Union (EN) • ABC Petits Contes (Short Stories) (FR-EN), par Jules Lemaître • Short WordPress Guide for Beginners (EN) • ABC Short Stories Children Book (EN), by Jules Lemaître • Procesul (RO), de Franz Kafka • Fables et légendes du Japon (Fables and Legends from Japan) (FR-EN), par Claudius Ferrand • Ghid WordPress pentru începători (RO) • Fables and Legends from Japan (EN), by Claudius Ferrand • Ghid Facebook pentru utilizatori (RO) • Arsène Lupin, gentleman-cambrioleur (Arsene Lupin, The Gentleman Burglar) (FR-EN), par Maurice Leblanc • How to SELL (eCommerce) Marketing and Internet Marketing Strategies (EN) • Arsène Lupin, The Gentleman Burglar (EN), by Maurice Leblanc • Bucharest Tourist Guide (Ghid turistic București) (EN-RO) • Ghid turistic București (RO) • Ghid WordPress pentru dezvoltatori (RO) • French Riviera Tourist Guide (Guide touristique Côte d'Azur) (EN-FR) • Guide touristique Côte d'Azur (FR) • Ghid pagini Facebook Campanii de promovare pe Facebook (RO) • Management, analize, planuri și strategii de afaceri (RO) • Guide marketing Internet pour les débutants (FR) • Gambling games Casino games (EN) • Death Cultural, philosophical and religious aspects (EN) • Indian Fairy Tales (Contes de fées indiens) (EN-FR), by Joseph Jacobs • Contes de fées indiens (FR), par Joseph Jacobs • Istoria timpurie a cafelei (RO) • Londres: Affaires, Voyager, Culture (London: Business, Travel, Culture) (FREN) • Cunoaștere și Informații (RO) • Poker Games Guide Texas Hold 'em Poker (EN) • Gaming Guide Gambling in Europe (EN) • Crăciunul Obiceiuri și tradiții (RO) • Christmas Holidays (EN) • Introducere în Astrologie (RO) • Psihologia mulțimilor (RO), de Gustave Le Bon • Anthologie des meilleurs petits contes français (Anthology of the Best French Short Stories) (FR-EN) • Anthology of the Best French Short Stories (EN) • Povestea a trei generații de fermieri (RO) • Web 2.0 / Social Media / Social Networks (EN) • The Book of Nature Myths (Le livre des mythes de la nature) (EN-FR), by Florence Holbrook • Le livre des mythes de la nature (FR), par Florence Holbrook • Misterul Stelelor Aurii O aventură în Uniunea Europeană (RO) • Anthologie des meilleures petits contes françaises pour enfants (Anthology of the Best French Short Stories for Children) (FR-EN) • Anthology of the Best French Short Stories for Children (EN) • O nouă viață (RO) • A New Life (EN) • The Mystery of the Golden Stars An adventure in the European Union (Misterul stelelor aurii O aventură în Uniunea Europeană) (EN-RO) • ABC Petits Contes (Scurte povestiri) (FR-RO), par Jules Lemaître • The Mystery of the Golden Stars (Le mystère des étoiles d'or) An adventure in the European Union (Une aventure dans l'Union européenne) (EN-FR) • ABC Scurte povestiri Carte pentru copii (RO), de Jules Lemaitre • Le mystère des étoiles d'or Une aventure dans l'Union européenne (FR) • Poezii din Titan Parc (RO) • Une nouvelle vie (FR) • Povestiri albastre (RO) • Candide The best of all possible worlds (EN), by Voltaire • Șah Ghid pentru începători (RO) • Le papier peint jaune (FR), par Charlotte Perkins Gilman • Blue Stories (EN) • Bridge Sisteme și convenții de licitație (RO) • Retold Fairy Tales (Poveşti repovestite) (EN-RO), by Hans Christian Andersen • Poveşti repovestite (RO), de Hans Christian Andersen • Legea gravitației universale a lui Newton (RO) • Eugenia Trecut, Prezent, Viitor (RO) • Teoria specială a relativității (RO) • Călătorii în timp (RO) • Teoria generală a relativității (RO) • Contes bleus (FR) • Sunetul fizicii Acustica fenomenologică (RO) • Teoria relativității Relativitatea specială și relativitatea generală (RO), de Albert Einstein • Fizica atomică și nucleară fenomenologică (RO) • Louvre Museum Paintings (EN) • Materia: Solide, Lichide, Gaze, Plasma Fenomenologie (RO) • Căldura Termodinamica fenomenologică (RO) • Lumina Optica fenomenologică (RO) • Poems from Titan Park (EN) • Mecanica fenomenologică (RO) • Solaris (Andrei Tarkovsky): Umanitatea dezumanizată (RO) • De la Big Bang la singularități și găuri negre (RO) • Schimbări climatice Încălzirea globală (RO) • Electricitate și magnetism Electromagnetism fenomenologic (RO) • Știința Filosofia științei (RO) • La Platanie Une aventure dans le monde à deux dimensions (FR) • Climate Change Global Warming (EN) • Poèmes du Parc Titan (FR) • Mecanica cuantică fenomenologică (RO) • Isaac Newton despre acțiunea la distanță în gravitație Cu sau fără Dumnezeu? (RO) • The singularities as ontological limits of the general relativity (EN) • Distincția dintre falsificare și respingere în problema demarcației la Karl Popper (RO) • Buclele cauzale în călătoria în timp (RO) • Epistemologia serviciilor de informaţii (RO) • Evoluția și etica eugeniei (RO) • Filosofia tehnologiei blockchain Ontologii (RO) • Imre Lakatos: Euristica și toleranța metodologică (RO) • Controversa dintre Isaac Newton și Robert Hooke despre prioritatea în legea gravitației (RO) • Singularitățile ca limite ontologice ale relativității generale (RO) • Filmul Solaris, regia Andrei Tarkovsky – Aspecte psihologice și filosofice (RO • Tehnologia Blockchain Bitcoin (RO) • Fizica fenomenologică Compendiu Volumul 1 + 2 (RO) • Causal Loops in Time Travel (EN) • Chinese Fables and Folk Stories (Fables et histoires populaire chinoises), by (par) Mary Hayes Davis, Chow-Leung (EN-FR) • Isaac Newton on the action at a distance in gravity: With or without God? (EN) • Isaac Newton vs Robert Hooke sur la loi de la gravitation universelle (FR) • Epistemology of Intelligence Agencies (EN) • The distinction between falsification and refutation in the demarcation problem of Karl Popper (EN) • Isaac Newton vs. Robert Hooke on the law of universal gravitation (EN) • Evolution and Ethics of Eugenics (EN) • Solaris, directed by Andrei Tarkovsky Psychological and philosophical aspects (EN) • La philosophie de la technologie blockchain Ontologies (FR) • Philosophy of Blockchain Technology Ontologies (EN) • Isaac Newton sur l'action à distance en gravitation : Avec ou sans Dieu ? (FR) • Imre Lakatos: L'heuristique et la tolérance méthodologique (FR) • Épistémologie des services de renseignement (FR) • Boucles causales dans le voyage dans le temps (FR) • Le film Solaris, réalisé par Andrei Tarkovski Aspects psychologiques et philosophiques (FR) • Les singularités comme limites ontologiques de la relativité générale (FR) • Etica Big Data în cercetare (RO) • Teorii cauzale ale referinței pentru nume proprii (RO) • La distinction entre falsification et rejet dans le problème de la démarcation de Karl Popper (FR) • Epistemologia gravitației experimentale – Raționalitatea științifică (RO) • The Adventures of a Red Ant, by Henri de la Blanchère (EN) • Big Data (RO) • Tapetul galben, de Charlotte Perkins Gilman (RO) • Evolution et éthique de l'eugénisme (FR) • Imre Lakatos: Methodological Tolerance and Heuristic (EN) • Gravitația (RO) • Filosofia contează Prezentări și recenzii (RO) • Les aventures d'une fourmi rouge (The adventures of a red ant), par (by) Henri de la Blanchère (FR-EN) • Big Data Ethics in Research (EN) • Înțeles, sens și referință în filosofia limbajului și logica filosofică (RO) • Epistemology of experimental gravity Scientific rationality (EN) • Fables et histoires populaires chinoises, par Mary Hayes Davis, Chow-Leung (FR) • Causal Theories of Reference for Proper Names (EN) • Last Thoughts, by Henri Poincaré (EN) • Memories of a Sparrow, by Henri de la Blanchère (EN) • Les mémoires d'un Pierrot (Memories of a Sparrow), by Henri de la Blanchère (FR-EN) • De ce (nu) suntem fericiți? (RO) • Excel Ghid pentru începători (RO) • PowerPoint Ghid pentru începători (RO) • Epistémologie de la gravité expérimentale Rationalité scientifique (FR) • L'éthique des mégadonnées (Big Data) en recherche (FR) • Théories causales de la référence pour les noms propres (FR) • Emoțiile și inteligența emoțională în organizații (RO) • Inteligența emoțională (RO) • Emotions and Emotional Intelligence in Organizations (EN) Contact Email: nicolae@sfetcu.com Skype: nic01ae Facebook/Messenger: https://www.facebook.com/nicolae.sfetcu Twitter: http://twitter.com/nicolae LinkedIn: http://www.linkedin.com/in/nicolaesfetcu YouTube: https://www.youtube.com/c/NicolaeSfetcu Editura MultiMedia Publishing web design, comerţ electronic, alte aplicaţii web * internet marketing, seo, publicitate online, branding * localizare software, traduceri engleză şi franceză * articole, tehnoredactare computerizată, secretariat * prezentare powerpoint, word, pdf, editare imagini, audio, video * conversie, editare şi publicare cărţi tipărite şi electronice, isbn Tel./ WhatsApp: 0040 745 526 896 Email: office@multimedia.com.ro MultiMedia: http://www.multimedia.com.ro/ Online Media: https://www.setthings.com/ Facebook: https://www.facebook.com/multimedia.srl/ Twitter: http://twitter.com/multimedia LinkedIn: https://www.linkedin.com/company/multimedia-srl/