Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 1 Daniel Rareş Obadă Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand Cuprins 2 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 3 Daniel Rareş Obadă Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand Cuprins 4 Referenţi ştiinţifici: CS III dr. Gabriela Boldureanu, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi Prof. univ. dr. Corneliu Munteanu, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi CS II dr. Teodor Păduraru, Institutul de Cercetări Economice şi Sociale "Gh. Zane", Academia Română – Filiala Iaşi Autorul volumului îşi asumă întreaga responsabilitate pentru respectarea normelor legale în ceea ce priveşte drepturile de autor şi a normelor etice şi deontologice ale cercetării, inclusiv utilizarea echitabilă (fair use) a lucrărilor supuse legislaţiei copyright-ului. Drepturile de proprietate intelectuală aferente volumului aparţin Academiei Române – Filiala Iaşi. Volumul poate fi citat fără permisiune scrisă, doar cu specificarea sursei, în condiţiile respectării regulilor utilizării echitabile a lucrărilor supuse legislaţiei copyright-ului. Descrierea CIP a Bibliotecii Naţionale a României OBADĂ, DANIEL RAREŞ Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand / Daniel Rareş Obadă. Bucureşti : Pro Universitaria, 2015 Bibliogr. ISBN 978-606-26-0418-9 004 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 5 Cuprins CAPITOLUL I. INTRODUCERE ................................................................................ 9 1.1. Contextul cercetării ............................................................................................ 9 1.2. Scopul şi obiectivele cercetării......................................................................... 11 1.3. Contribuţia preconizată a cercetării ................................................................. 12 1.4. Definiţii operaţionale ....................................................................................... 13 1.5. Structura lucrării .............................................................................................. 15 CAPITOLUL II. TEORIA FLUXULUI ŞI CALITATEA PERCEPUTĂ A SITE-ULUI WEB DE BRAND – STADIUL ACTUAL AL CUNOAŞTERII ........... 17 2.1. Introducere ....................................................................................................... 17 2.2. Teoria fluxului ................................................................................................. 18 2.2.1. Fluxul – construct psihologic ................................................................... 19 2.2.2. Definiţii ale fluxului ................................................................................. 20 2.2.3. Concepte relaţionate cu fluxul: atenţia, implicarea, experienţa de vârf şi performanţa de vârf ................................................................................. 24 2.2.4. Dimensiunile fluxului ............................................................................... 25 2.3. Modele ale fluxului în mediul off-line şi în mediul on-line ............................. 27 2.3.1. O analiză comparativă a modelelor fluxului în mediul on-line ................ 41 2.3.2. Discrepanţe în modelele fluxului .............................................................. 42 2.4. Repere metodologice ale studierii fluxului în mediul on-line .......................... 43 2.4.1. Operaţionalizarea conceptului de flux ...................................................... 43 2.4.2. Modalităţi de măsurare a fluxului ............................................................. 47 2.5. Implicaţii de marketing ale fluxului în mediul on-line .................................... 52 2.6. Starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand .............. 54 2.6.1. Constructul de calitate percepută delimitări conceptuale ....................... 55 2.6.2. Măsurarea calităţii percepute .................................................................... 58 2.7. Concluzii .......................................................................................................... 64 CAPITOLUL III. RELAŢIA ÎNTRE STAREA DE FLUX ON-LINE ŞI CALITATEA PERCEPUTĂ A SITE-ULUI WEB DE BRAND ................................ 67 3.1. Modelul conceptual al cercetării ...................................................................... 67 3.2. Ipotezele cercetării ........................................................................................... 68 3.2.1. Motivaţia situaţională şi starea de flux on-line ......................................... 68 3.2.2. Starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand ................................................................................................................... 70 3.2.2.1. Dimensiunile stării de flux on-line .................................................... 70 3.2.2.2. Dimensiunile calităţii percepute a site-ului web de brand ................ 73 Cuprins 6 3.2.3. Motivaţia situaţională şi calitatea percepută a site-ului web de brand ................................................................................................................... 76 3.2.4. Autoeficacitatea pe internet şi starea de flux on-line ................................ 77 3.2.5. Provocările percepute şi starea de flux on-line ......................................... 78 3.2.6. Teleprezenţa şi starea de flux on-line ....................................................... 78 3.3. Modalităţi de măsurare a variabilelor cercetării ............................................... 79 3.3.1. Măsurarea motivaţiei situaţionale ............................................................. 79 3.3.2. Măsurarea stării de flux on-line ................................................................ 81 3.3.3. Măsurarea teleprezenţei ............................................................................ 83 3.3.4. Măsurarea autoeficacităţii percepute pe internet ...................................... 84 3.3.5. Măsurarea provocărilor percepute ............................................................ 84 3.3.6. Măsurarea calităţii percepute a site-ului web de brand ............................. 85 3.4. Construirea instrumentului de colectare a datelor ............................................ 87 3.5. Pretestarea instrumentului de colectare a datelor în cadrul studiului pilot ......................................................................................................................... 89 3.6. Concluzii .......................................................................................................... 90 CAPITOLUL IV. DEZVOLTAREA INSTRUMENTULUI DE MĂSURARE A ANTECEDENTELOR STĂRII DE FLUX ON-LINE, A STĂRII DE FLUX ON-LINE ŞI A CALITĂŢII PERCEPUTE A SITE-ULUI WEB DE BRAND ................................................................................... 91 4.1. Metoda de cercetare ......................................................................................... 91 4.2. Elaborarea şi aplicarea chestionarului .............................................................. 92 4.3. Scenariul pentru sarcina de navigare pe site-ul web de brand desemnat ......... 93 4.4. Eşantionul şi procedura de colectare a datelor ................................................. 93 4.5. Colectarea şi validarea datelor ......................................................................... 94 4.6. Metode de analiză a datelor şi rezultatele cercetării......................................... 94 4.6.1. Analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha ........................... 95 4.6.2. Analiza SEM (Modelarea ecuaţiilor structurale) ...................................... 96 4.6.3. Analiza factorială confirmatorie prin SEM .............................................. 99 4.6.3.1. Analiza de validitate şi de încredere a scalei adaptate a motivaţiei situaţionale .................................................................................... 100 4.6.3.2. Model de măsurare pentru constructului de ordinul al doilea motivaţia situaţională ................................................................................... 106 4.6.3.3. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă provocări percepute ...................................................................................... 109 4.6.3.4. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă autoeficacitate pe internet ............................................................................ 110 4.6.3.5. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă teleprezenţă .................................................................................................. 111 4.6.3.6. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line ......................................................... 113 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 7 4.6.3.7. Model de măsurare a constructului multidimensional de ordinul al doilea starea de flux on-line ......................................................... 118 4.6.3.8. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand ..................... 121 4.6.3.9. Model de măsurare a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand ................................................ 133 4.7. Concluzii ........................................................................................................ 137 CAPITOLUL V. ANALIZA RELAŢIEI ÎNTRE STAREA DE FLUX ON-LINE ŞI CALITATEA PERCEPUTĂ A SITE-ULUI WEB DE BRAND ..................................................................................................................... 139 5.1. Testarea modelului structural specificat prin SEM ........................................ 139 5.2. Concluzii ........................................................................................................ 145 CAPITOLUL VI. CONSIDERAŢII FINALE ........................................................... 147 6.1. Contribuţii personale ...................................................................................... 149 6.2. Implicaţii ale rezultatelor cercetării ............................................................... 150 6.3. Limite ale studiului şi viitoare direcţii de cercetare ....................................... 151 6.4. În loc de încheiere .......................................................................................... 153 REFERINŢE BIBLIOGRAFICE .............................................................................. 159 ANEXE ..................................................................................................................... 173 POSTFAŢĂ (Corneliu Munteanu) ............................................................................ 291 DESPRE AUTOR ..................................................................................................... 295 Cuprins 8 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 9 Capitolul I Introducere 1.1. Contextul cercetării Mediul on-line şi, implicit, World Wide Web-ul (WWW) au evoluat rapid de la începuturile lor, din 1990. Numărul total al utilizatorilor a ajuns în 2012, conform Internet World Stats, la 2.405.518.376, având o rată de penetrare în rândul populaţiei globului de 34,3%. Dimensiunile pieţei globale a mediului on-line relevă importanţa înţelegerii comportamentului consumatorilor on-line în economia de astăzi. Deşi marketerii încep să dobândească o înţelegere a strategiilor de marketing care au potenţialul de a atrage vizitatori pe site-urile web (Hoffman, Novak şi Chatterjee, 1995), foarte puţine informaţii sunt disponibile în literatura de specialitate despre modul în care clienţii pot fi distraţi şi păstraţi odată ce ajung pe un site web de brand. Deopotrivă, printre teoreticienii în marketing şi printre practicienii ce activează în mediul on-line există o lipsă de cunoştinţe autentice cu privire la ceea ce face ca interacţiunile între un brand şi clienţii săi on-line să fie eficiente, deşi intuiţia sugerează că, prin crearea unui mediu on-line captivant pentru consumatorii web, vor exista consecinţe pozitive pentru brandurile ce activează în mediul on-line. Utilizarea pe scară largă şi în creştere a internetului pentru tranzacţii continuă să-i motiveze atât pe cercetători, cât şi pe comercianţi să înţeleagă comportamentul consumatorilor on-line. În consecinţă, oferirea unei experienţe captivante a devenit o problemă importantă în dezvoltarea răspunsurilor comportamentale favorabile din partea consumatorilor şi a rezultatelor de marketing pozitive în mediul on-line. Deşi în ultimele decenii s-a depus destul de mult efort în înţelegerea şi furnizarea unor experienţe de consum captivante pentru consumatorii on-line, acestă lucrare susţine că fluxul este un construct important pentru companii şi demn de a fi luat în considerare în vederea îmbunătăţirii relaţiilor între un brand şi publicurile cointeresate. Mulţi cercetători au argumentat că succesul on-line al marketerilor depinde de capacitatea acestora de a crea oportunităţi de experimentare a fluxului de către consumatori. În ultimii ani, teoria fluxului propusă de Csikszentmihalyi (1975, 1990, 1993, 1996, 1997) a fost utilizată în mai multe studii ce abordau interacţiunea om-calculator, ca un cadru teoretic pentru modelarea bucuriei, satisfacţiei utilizatorilor, ludicului, angajamentului, absorbţiei, precum şi a altor stări legate de implicarea clienţilor în interacţiunea cu calculatorul (Trevino şi Webster, 1992; Webster şi Martocchio, 1992; Webster, Trevino şi Ryan, 1993; Ghani şi Deshpande, 1994; Hoffman şi Novak, 1996; Chen, Wigand şi Nilan, Daniel Rareş Obadă 10 1999; Nel, van Niekerk, Berthon şi Davies, 1999; Agarwal şi Karahanna, 2000; Novak, Hoffman şi Yung, 2000; Koufaris, 2002; Huang, 2003). Din perspectivă de marketing, fluxul este considerat a fi un construct important datorită impactului major asupra comportamentului utilizatorului sistemelor de informaţii (Csikszentmihalyi, 1975) ce navighează pe un site web de brand. Potrivit lui Csikszentmihalyi (1975, 1988), fluxul este „o componentă crucială a bucuriei" şi reprezintă „senzaţia holistică pe care oamenii o simt atunci când acţionează cu implicare totală". Fluxul a fost recunoscut a fi o variabilă utilă pentru explicarea comportamentului consumatorului on-line (Koufaris, 2002), iar Siekpe (2005) a arătat importanţa constructului de flux [...] pentru înţelegerea naturii experienţei consumatorului. Cu toate acestea, există puţine studii în literatura de specialitate care să investigheze toate rezultatele de marketing ale stării de flux on-line. În acest sens, o importanţă deosebită o reprezintă analiza relaţiei între starea de flux on-line experimentată de clienţi şi calitatea percepută a unui site web de brand. Importanţa studierii acestei relaţii rezidă din interesul manifestat de teoreticienii şi practicienii din domeniul marketingului pentru a înţelege modul în care pot crea un site web de brand cu o calitate percepută ridicată, care să atragă un număr cât mai mare de clienţi. Pentru a analiza constructul de calitate percepută a unui site web de brand, teoreticienii au considerat că acesta poate fi asimilat calităţii percepute a unui serviciu. Site-ul web este un simulacru al unui serviciu. Caracterul virtual al site-ului web este asemănător caracterului intangibil al serviciului. Aspectul interactiv este, de asemenea, numitorul lor comun, iar consumatorul este activ în navigare precum este în achiziţionarea unui serviciu. Prin urmare, literatura de specialitate referitoare la calitatea percepută a serviciilor poate fi utilizată ca un cadru teoretic pentru studierea calităţii percepute a site-urilor web de brand. Calitatea percepută este „evaluarea de către utilizatori a caracteristicilor care îndeplinesc nevoile utilizatorilor şi care reflectă excelenţa generală a site-ului web" (Aladwani, 2002). Numeroase studii arată că un nivel ridicat de calitate percepută a site-ului web de brand şi a serviciilor pentru clienţi conduce la un nivel de profitabilitate mare (Hoffman, Novak şi Chatterjee, 1995; Lohse şi Spiller, 1999; Vanitha, White şi Bharat, 1999; Tilson, Dong, Martin şi Kieke, 1998; Xia, Ahmed, Ghingold, Boon, Mei şi Hwa, 2003). Potrivit studiilor menţionate, pare rezonabil să susţinem ideea că, în mediul on-line, calitatea percepută a site-ului web de brand este unul dintre cei mai importanţi factori ce influenţează consumatorul înainte şi după actul de cumpărare. Există numeroase studii care arată că, cu cât sunt percepute mai calitativ un site şi un serviciu, cu atât acestea vor avea un nivel al profitabilităţii mai crescut (Hoffman et al., 1995; Lohse şi Spiller, 1998, 1999; Vanitha et al., 1999; Tilson et al., 1998; Xia et al., 2003). În pofida importanţei constructului de calitate percepută în mediul on-line, cele mai multe studii de specialitate s-au concentrat asupra design-ului site-urilor web (de exemplu, Mandel şi Johnson, 1999; Menon şi Khan, 1997). Din perspectivă de marketing, este extrem de importantă identificarea dimensiunilor calităţii site-ului web, fie că este unul de comerţ electronic sau de brand, precum şi a factorilor care afectează percepţiile clienţilor cu privire la calitatea sa (Lin şi Lu, Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 11 2000). Cercetătorii au propus diverse variabile ca antecedente ale calităţii percepute ale unui site web de brand, pentru a înţelege cum percep şi evaluează clienţii on-line serviciile care le sunt furnizate. Prin urmare, acestă lucrare susţine că fluxul este un construct important pentru companii şi demn de a fi luat în considerare în vederea îmbunătăţirii relaţiilor cu clienţii, prin construirea unor site-uri web de brand eficiente, care să inducă o stare de flux utilizatorilor. 1.2. Scopul şi obiectivele cercetării Evaluarea relaţiei starea de flux on-line – calitatea percepută a site-ului web de brand prezintă un interes deosebit în această lucrare din cel puţin două perspective. Un prim argument îl reprezintă lipsa studiilor din literatura de specialitate care să investigheze această relaţie. Un al doilea argument care susţine necesitatea studierii respectivei relaţii este reprezentat de implicaţiile de marketing ale aplicării teorei fluxului în mediul on-line, la care ne-am referit pe scurt la începutul acestei lucrări. Prezenta cercetare reprezintă un demers ştiinţific interdisciplinar, ce utilizează concepte din mai multe domenii: psihologie, marketing, statistică şi sisteme de informaţii – în vederea unei mai bune înţelegeri a modului în care poate fi utilizată teoria fluxului pentru a creşte calitatea percepută a unui site web de brand. Cu toate acestea, dominanta lucrării este cea de marketing, finalitatea cercetării fiind o înţelegere mai profundă a comportamentului consumatorului în mediul on-line, în contextul navigării pe un site web de brand. Aşadar, problema de cercetare vizează modul în care poate fi utilizată teoria fluxului pentru a creşte calitatea percepută a site-urilor web de brand. Scopul acestei lucrări este de a studia relaţia între starea de flux on-line, ce poate fi experimentată de utilizatori, şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Pentru atingerea acestui scop, considerăm că se impune dezvoltarea unui model care să conţină relaţiile între un set de variabile propuse a fi antecedente ale stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Luând în considerare structura complexă a constructelor de flux şi de calitate percepută (în primul rând, natura lor multidimensională) şi specificitatea studiilor on-line, considerăm că studierea acestei relaţii prezintă numeroase dificultăţi conceptuale şi metodologice pe care urmărim să le depăşim, prin proiectarea unui design al cercetării care să permită atingerea scopului studiului nostru. În acest sens, am defalcat mai multe obiective de cercetare generale ce vizează relaţia între antecedentele stării de flux on-line (motivaţia situaţională, autoeficacitatea pe internet, provocările percepute şi teleprezenţa), starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand. Aceste ipoteze le prezentăm în cele ce urmează: O1: Studierea influenţei motivaţiei situaţionale asupra stării de flux on-line experimentate de utilizatorii unui site web de brand. O2: Investigarea influenţei stării de flux on-line asupra calităţii percepute a site-ului web de brand. Daniel Rareş Obadă 12 O3: Analiza influenţei motivaţiei situaţionale asupra calităţii percepute a site-ului web de brand. O4: Studierea influenţei autoeficacităţii pe internet asupra stării de flux on-line experimentate de utilizatorii unui site web de brand. O5: Investigarea influenţei provocărilor percepute asupra stării de flux on-line experimentate de utilizatorii unui site web de brand. O6: Analiza influenţei teleprezenţei asupra stării de flux on-line experimentate de utilizatorii unui site web de brand. O7: Dezvoltarea unui instrument de măsurare valid pentru antecedentele stării de flux, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. O8: Dezvoltarea unui model al antecedentelor stării de flux, al stării de flux on-line şi al calităţii percepute a site-ului web de brand. Considerăm că, prin atingerea acestor obiective de cercetare, vom putea să îndeplinim scopul studiului nostru, şi anume acela de a investiga relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. 1.3. Contribuţia preconizată a cercetării Această lucrare îşi propune să aibă o serie de contribuţii la teoria fluxului, prin: studierea experienţei de flux a utilizatorilor unui site web de brand; o mai bună înţelegere a consecinţelor de marketing on-line ale stării de flux, prin studierea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand; utilizarea unei abordări integrate de măsurare a constructului de flux (direct şi indirect); oferirea unor insight-uri practicienilor din domeniul marketingului on-line şi al sistemelor de informaţii pentru a crea site-uri web de brand cu o calitate percepută ridicată. În plus, prin acest demers de cercetare, ne propunem să contribuim la clarificarea unor probleme conceptuale şi metodologice ale studierii stării de flux în mediul on-line, prin asumarea unei definiţii din literatura de specialitate a celor două constructe, testarea şi validarea unui instrument de măsurare a celor două constructe de interes. De asemenea, ne propunem să studiem relaţia între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand (construct muldimensional ce conţine dimensiunile: interactivitatea percepută, uşurinţa în utilizare, securitatea, personalizarea, utilitatea percepută, design-ul, reputaţia, calitatea conţinutului). Având în vedere complexitatea variabilelor studiate şi structura lor multidimensională, proiectarea unui design al cercetării care să ducă la îndeplinerea obiectivelor de cercetare asumate poate fi considerată o provocare. Concluzionând, contribuţia aşteptată a studiului nostru se înscrie în două direcţii: pe de o parte, sperăm să contribuim la stadiul actual al cunoaşterii în domeniu; iar pe de altă parte, ne propunem să oferim o serie de insight-uri practicienilor, specialiştilor în marketing on-line sau în sistemele de informaţii, care să-i ajute să proiecteze site-uri web de brand cu o calitate percepută ridicată, care să-i atragă pe clienţi, să-i captiveze şi să-i determine să revină. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 13 1.4. Definiţii operaţionale Încă de la începutul acestui lucrări, ni se par extrem de importante delimitările conceptuale necesare stabilirii cadrului teoretic al cercetării. În acest sens, considerăm oportună în cele ce urmează o scurtă prezentare a definiţiilor operaţionale ale conceptelor cu care vom opera în cadrul cercetării noastre. Impact conform definiţiei din Dicţionarul explicativ al limbii române, cuvântul impáct desemnează: s. n. 1. coliziune a două sau a mai multor corpuri, dintre care cel puţin unul este în mişcare; 2. ciocnire, incidenţă; 3. (fig.) efect de şoc, de surpriză, influenţă, efect, contact, lovire; 4. relaţie, întâlnire, incidenţă; 5. prezenţă. (< fr. impact, lat. impactus) (Marcu, 2000). În prezenta lucrare, asumăm accepţiunea de relaţie pentru noţiunea de impact, deoarece scopul acestei lucrări ştiinţifice este de a studia relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Stare de flux on-line (numită şi experienţă optimă) starea ce apare în timpul navigării în reţea, care este caracterizată printr-o succesiune continuă a răspunsurilor facilitate de interactivitatea cu maşina, intrinsec plăcută, însoţită de o pierdere a conştiinţei de sine şi automotivantă. Starea de flux on-line extinde sentimentul ludic al consumatorilor; indivizii trebuie să-şi concentreze atenţia asupra interacţiunii şi trebuie să perceapă un echilibru între abilităţile lor şi provocările sarcinii, alături de interactivitate şi teleprezenţă, pentru a resimţi o stare de flux (Hoffman şi Novak, 1996). În această lucrare, vom folosi alternativ atât denumirea de stare de flux, cât şi cea de experienţă optimă – ambele desemnând aceeaşi stare (fiind etichete ale aceluiaşi construct). Site-uri web de brand sunt site-uri web ce conţin informaţii referitoare la branduri sau la serviciile acestora (De Pelsmacker, Geuens şi Van den Bergh, 2014). Se diferenţiază de site-urile web de comerţ electronic (a căror principală funcţie este aceea de facilitare a tranzacţiilor între o firmă şi clienţii săi în mediul on-line) prin faptul că dominantă este funcţia de informare pe care o îndeplinesc. Un site web de brand poate fi utilizat pentru a asigura comunicarea cu publicurile ţintă şi, de asemenea, ca platformă ce permite interacţiunea cu, sau între, clienţi. În plus, site-urile web de brand pot colecta datele personale ale clienţilor, de exemplu, oferindu-le opţiunea de a se abona la newslettere (De Pelsmacker et al., 2010). Site-urile web de brand sunt importante pentru a susţine şi menţine într-o manieră eficientă loialitatea grupurilor de utilizatori. Un site web de brand este esenţial pentru o comunicare constantă între brand şi publicurile cointeresate. Atunci când clienţii loiali ai brandului simt o legătură emoţională cu brandul şi compania, ei se aşteaptă să găsească mai multe informaţii despre produse pe internet şi pot dori chiar să intre în contact cu personalul sau cu oamenii din spatele brandurilor lor preferate. În acest context, site-urile web de brand pot genera un trafic constant, care să corespundă unei audienţe numeroase, cu care specialiştii în marketing pot comunica în vederea îndeplinirii obiectivelor de comunicare integrată de marketing ale brandului. Daniel Rareş Obadă 14 Calitatea percepută a site-ului web evaluarea de către utilizatori a caracteristicilor care îndeplinesc nevoile lor şi care reflectă excelenţa generală a site-ului web (Aladwani, 2002). Interactivitatea măsura în care site-urile web pot comunica cu utilizatorii, căutarea interactivă de informaţii şi efectuarea de tranzacţii prin intermediul site-ului web (Loiacono, Watson şi Goodhue, 2002). Uşurinţa în utilizare gradul în care o persoană crede că folosirea unui anumit sistem ar fi fără efort (Davis, 1989). Viteza de procesare rata cu care un input poate fi asimilat într-un mediu mediat (Steuer, 1992). Securitatea gradul în care un consumator consideră că utilizarea site-ului web va fi lipsită de orice pericol, risc sau îndoială (Yoo şi Park, 2007). Personalizarea – gradul în care clienţii pot personaliza site-ul web prin schimbarea temei, a limbii sau pot să elimine funcţii care nu le sunt necesare, să stocheze căutările şi să primească rezultate relevante în funcţie de comportamentele lor de navigare (Kim şi Stoel, 2004). Utilitatea percepută credinţa individului potrivit căreia utilizarea respectivei tehnologii îl poate ajuta în realizarea cu succes a unei sarcini; acest lucru implică o scădere a timpului necesar realizării cu succes a unei sarcini, într-un mod mai eficient şi mai clar (Davis, 1989). Design-ul site-ului web se referă la machetă, conţinut actualizat sau la un aspect ce permite o utilizare uşoară (Cristobal, Flavián şi Guinalíu, 2007). Reputaţia unui site web de brand reprezintă un set de convingeri colective cu privire la capacitatea acestuia de a satisface interesele publicurilor sale cointeresate (definiţie adaptată de la Gabbioneta, Ravasi şi Mazzalo, 2007). Calitatea conţinutului site-ului web măsura în care utilizatorii cred că informaţiile sunt utile, bune, actuale şi corecte (Rieh, 2002). Complexitatea site-ului web cantitatea de informaţii pe care un site web este perceput a o oferi, inclusiv acele aspecte cum ar fi numărul de alternative, numărul de atribute şi variaţia informaţiilor furnizată de atribute (Huang, 2003). Noutatea se referă la aspecte legate de atributele site-ul web pe care utilizatorii le găsesc neaşteptate, surprinzătoare, noi şi nefamiliare (Huang, 2003). Teleprezenţa experienţa prezenţei într-un mediu prin intermediul unui alt mediu de comunicare (Steuer, 1993). Provocările percepute nivelul de complexitate perceput, generat de o activitate (Ghani şi Despande, 1994). Auto-eficacitatea pe internet credinţa cuiva în capacitatea sa de a organiza şi executa acţiuni pe internet pentru a-şi atinge obiectivele propuse (Eastin şi LaRose, 2000). Motivaţie situaţională – motivaţia pe care un individ o experimentează atunci când desfăşoară o activitate (Vallerand, 1997). Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 15 1.5. Structura lucrării Prezenta lucrare de cercetare este organizată după cum urmează: în capitolul I, aşa cum s-a putut deja constata, se prezintă contextul cercetării prin evidenţierea importanţei studierii relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand, scopul, obiectivele şi contribuţia preconizată a studiului nostru, precum şi o scurtă prezentare a definiţiilor operaţionale ale conceptelor utilizate pe parcursul acestei lucrări. În capitolul II se realizează o recenzie critică a literaturii de specialitate privind teoria fluxului şi calitatea percepută a site-ului web de brand, a modalităţilor de măsurare a variabilelor de interes, precum şi a metodelor de cercetare utilizate în studierea stării de flux on-line. Obiectivele recenziei literaturii de specialitate vizează: (1) descrierea teoriei fluxului, (2) definirea constructului multidimensional de flux şi a celui de calitate percepută a site-ului web de brand, (3) prezentarea principalelor modele ale stării de flux în mediul off-line şi on-line, (4) identificarea modalităţilor de măsurare a variabilelor de interes, (5) identificarea scalelor şi modelelor de măsurare a varibilelor cercetării, (6) prezentarea consecinţelor de marketing ale stării de flux on-line. Capitolul III tratează într-o manieră sintetică relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. În cadrul acestui capitol se prezintă modelul conceptual al cercetării, ipotezele formulate cu privire la relaţiile dintre variabile, precum şi argumentele din literatura de specialitate ce susţin ipotezele propuse. În a doua parte a capitolul III sunt evidenţiate eforturile de cercetare întreprinse pentru dezvoltarea instrumentului de colectare a datelor şi pretestarea scalelor utilizate în vederea măsurării variabilelor din modelul conceptual. În cadrul acestui capitol, sunt descrise modalităţile de măsurare a stării de flux on-line, a calităţii percepute a site-ului web de brand, precum şi a celorlalte variabile considerate a fi antecedente ale fluxului: motivaţia situaţională, autoeficacitatea pe internet, provocările percepute şi teleprezenţa. În continuare, sunt alese scalele din literatura de specialitate şi adaptate studiului nostru pentru măsurarea variabilelor de interes menţionate mai sus. La finalul capitolul facem referire la un studiu pilot derulat pentru pretestarea instrumentului de măsurare, în vederea calibrării sale pentru studiul principal. Capitolul IV tratează metodologia cercetării, discutând pe larg argumentele ce stau la baza alegerii metodei de cercetare, scenariului de navigare, metodei de eşantionare, site-ul web de brand desemnat, precum şi altor aspecte importante ce vizează colectarea şi validarea datelor. Tot în cadrul acestui capitol sunt prezentate analizele de validitate şi de încredere ale scalelor utilizate pentru măsurarea variabilelor din modelul conceptual. Obiectivul principal urmărit în acest capitol a fost acela de a obţine datele necesare verificării ipotezelor de cercetare şi dezvoltării modelului ce prezintă relaţiile dintre antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. În capitolul V sunt prezentate procedurile statistice de testare a ipotezelor cercetării, precum şi etapele parcurse în vederea construirii unui model specificat ce conţine relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand prin SEM. Rezultatele obţinute în urma testării modelului structural specificat au condus la testarea unor ipoteze suplimentare: starea de flux on-line mediază Daniel Rareş Obadă 16 relaţia între motivaţia situaţională a individului şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Capitolul se încheie cu o serie de concluzii privind ipotezele testate şi modelul structural specificat pe care l-am propus. În capitolul VI sunt abordate pe larg rezultatele cercetării şi sunt prezentate concluziile demersului nostru ştiinţific, prin evidenţierea implicaţiilor teoretice şi manageriale în cele trei domenii în care îşi au originea conceptele utilizate în studiul nostru: psihologia pozitivă, sistemele de informaţii şi marketingul. În plus, sunt prezentate şi contribuţiile personale, limitele studiului, precum şi viitoare direcţii de cercetare. Menţionăm faptul că această lucrare are la bază cercetările derulate de autor în timpul studiilor de doctorat, precum şi rezultatele activităţii ştiinţifice obţinute de acesta în calitate de bursier doctoral în cadrul proiectului POSDRU/159/1.5/S/133675 „Inovare şi dezvoltare în structurarea şi reprezentarea cunoaşterii prin burse doctorale şi postdoctorale (IDSRCdoc postdoc)", cofinanţat de Uniunea Europeană şi Guvernul României din Fondul Social European prin Programul Operaţional Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane 2007-2013. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 17 Capitolul II Teoria fluxului şi calitatea percepută a site-ului web de brand – stadiul actual al cunoaşterii 2.1. Introducere Importanţa tot mai mare a internetului şi impactul experienţei de consum bazate pe noile tehnologii au creat un interes semnificativ în mediul academic, precum şi în rândul practicienilor din domeniul marketingului, să înţeleagă mai bine comportamentul consumatorului on-line. Deşi în ultimele decenii s-a depus destul de mult efort în înţelegerea şi furnizarea unor experienţe de consum captivante pentru consumatorii on-line, există încă o lipsă de cunoaştere cu privire la modul în care poate fi generată o experienţă optimă clienţilor ce navighează pe un site web de brand. În acest context, o importanţă deosebită o are teoria fluxului, ce poate fi aplicată în marketingul on-line pentru a iniţia, dezvolta şi consolida relaţiile dintre un brand şi publicurile cointeresate. Din perspectivă de marketing, fluxul este considerat a fi un construct important datorită impactului major pe care îl are asupra comportamentului utilizatorilor sistemelor de informaţii (Csikszentmihalyi, 1975). Cercetătorii din domeniul marketingului şi al sistemelor de informaţii au recunoscut importanţa constructului de flux în înţelegerea experienţei on-line a clienţilor. Spre exemplu, Koufaris (2002) consideră că fluxul este o variabilă utilă pentru a explica comportamentul consumatorului on-line, iar Siekpe (2005) punctează şi el importanţa constructului de flux [...] pentru înţelegerea naturii experienţei consumatorului. Potrivit lui Csikszentmihalyi (1975, 1988), fluxul este „o componentă crucială a bucuriei" şi reprezintă „senzaţia holistică pe care oamenii o simt atunci când acţionează cu implicare totală". Agarwal şi Karahanna (2000) susţin că, în urma unei examinări atente a literaturii de specialitate, cei mai mulţi cercetători tratatează fluxul ca pe un construct multidimensional, ce are încă o definiţie neclară. Această aparentă inconsecvenţă conceptuală este cauzată de diferite definiţii ale fluxului, precum şi de dificultăţile pe care cercetătorii le au în măsurarea constructului. Mai mult decât atât, lipsa de precizie conceptuală a determinat ca mulţi teoreticieni să sugereze ca fiecare cercetător să specifice modul în care operaţionalizează conceptul de flux (Koufaris, 2002). Cercetările de până acum au studiat fluxul on-line ca pe o variabilă independentă, ca pe o variabilă dependentă sau ca pe o variabilă mediatoare. În urma recenziei literaturii de specialitate, am sesizat că cei mai mulţi teoreticieni studiază fluxul ca pe o variabilă dependentă sau independentă, dar în studiile mai recente se constată existenţa unor Daniel Rareş Obadă 18 preocupări din ce în ce mai accentuate pentru a investiga fluxul şi ca variabilă mediatoare. Aceste demersuri de cercetare sunt îngreunate de ambiguităţile conceptuale, de confuziile privind dimensiunile constructului, de diversele modele conceptuale şi empirice existente în literatura de specialitate care nu au reuşit să clarifice relaţiile între construct şi dimensiunile sale, precum şi de dificultăţile existente în colectarea datelor. Construirea unor modele predictive robuste, care să ţină cont de factorii primari ce influenţează fluxul, a fost destul de dificilă şi chiar neconcludentă în mediul on-line. Unele constructe sunt prezente în toate modelele, în timp ce altele sunt unice pentru un anumit model. Acelaşi concept poate fi utilizat cu nume diferite şi există dezbateri puternice în literatura de specialitate cu privire la factorii ce aparţin fiecărei etape a fluxului. În plus, faţă de discrepanţele privind importanţa constructelor în modelul fluxului, există o serie de dificultăţi generate şi de faptul că unele modele plasează constructele în stadii diferite ale modelului fluxului – fapt ce determină numeroase provocări metodologice. În ciuda acestor dificultăţi, importanţa fenomenului de flux este clară, dacă luăm în considerare consecinţele sale de marketing la care ne vom referi în cadrul acestui capitol. Implicaţiile fluxului sunt dintre cele mai importante, în special în mediul on-line, unde marketerii doresc ca utilizatorii unu site web de brand să aibă o experienţă optimă în timpul navigării. 2.2. Teoria fluxului Teoria fluxului reprezintă una dintre cele două teorii ale motivaţiei intrinseci, dezvoltate în cadrul paradigmei psihologiei pozitive (Seligman şi Csikszentmihalyi, 2000); cealaltă teorie (teoria autodeterminării) a fost elaborată şi prezentată de Deci şi Ryan (1985). De fapt, teoria experienţei optime, sau a fluxului, nu este exclusiv motivaţională. Csikszentmihalyi şi colaboratorii săi s-au angajat în eforturi serioase de a prezenta experienţa de flux într-o manieră multiplă: ca un artefact (punctul de pornire este centrul atenţiei); ca o componentă cognitivă aplicată la descrierea holistică a dezvoltării personale (Csikszentmihalyi, 2000/1975); ca un fapt important al evoluţiei bioculturale şi de selecţie (Csikszentmihalyi, 1990); ca o teorie a creativităţii, a muncii bine realizate şi a dezvoltării adolescenţilor talentaţi (de exemplu, Csikszentmihalyi şi Rathunde, 1993); ca o teorie psihologică a dezvoltării (Csikszentmihalyi, 1990); ca o bază pentru practica de reabilitare psihologică (Delle Fave şi Massimini, 2004, 2005); ca un construct metodologic de nivel înalt, aplicabil în domeniul psihologiei, precum şi în alte domenii (Csikszentmihalyi, 1990). În această lucrare, în ciuda varietăţii de interpretări, experienţa de flux este discutată ca o paradigmă motivaţională. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 19 De-a lungul ultimelor decenii, teoria fluxului a fost considerată o bază teoretică importantă pentru a facilita dezvoltarea unei experienţe captivante de consum în mediul on-line. Fluxul poate fi descris ca o stare ce este percepută de un individ ca fiind lipsită de efort în vederea realizării unei acţiuni şi care oferă sentimentul că experienţa iese în evidenţă ca excepţională, comparativ cu activităţile din viaţa de zi cu zi (Csikszentmihalyi, 1997). Fluxul se referă la o anumită stare şi este o variabilă continuă în sensul că pot apărea diferite niveluri ale fluxului, variind de la nimic la o stare intensă (sau completă). Prin urmare, nu toate experienţele utilizatorilor de internet, implicit ale celor ce navighează pe un site web de brand, vor fi foarte intense sau la fel de intense (Csikszentmihalyi şi Csikszentmihalyi, 1988). Moneta şi Csikszentmihalyi (1996) descriu fluxul ca fiind starea psihologică în care un individ devine total implicat într-un câmp de stimuli ce este limitat şi orchestrat de el (Celsi, Rose şi Leigh, 1993). Această stare apare atunci când cererile situaţionale nu sunt nici copleşitoare, nici neinteresante (Celsi et al., 1993) şi va fi foarte intensă. Hoffman şi Novak (1996) extind aplicabilitatea fluxului în spaţiul virtual, sugerând că succesul on-line al marketerilor depinde de capacitatea de a crea oportunităţi de experimentare a fluxului. În acest scop, s-ar putea deduce din argumentele existente în literatura de specialitate (Hoffman şi Novak, 1996; Nel et al., 1999; Novak, Hoffman şi Yung, 2000; Novak, Hoffman şi Duhachek, 2003; Rettie, 2001) că furnizarea unor experienţe captivante în mediul on-line depinde de o inginerie a stării de flux. Acest lucru se datorează faptului că mediul mediat de computer sau on-line încorporează diferite tipuri de interactivitate (cum ar fi om-om, om-calculator şi calculator-calculator) care au potenţialul de a crea un sentiment de imersiune sau de „teleprezenţă" (Shih, 1998). Prin urmare, mediul on-line, prin interactivitatea încorporată, oferă utilizatorilor posibilitatea de a experimenta fluxul (Chen et al., 1999). Astfel, experienţa de flux este o consecinţă dezirabilă a schimburilor dintre un utilizator (în cazul nostru, un client on-line) şi site-ul web de brand (punctul de livrare a serviciilor on-line), ce acţionează ca un „lipici" şi care extinde durata pe care consumatorul o petrece în mediul on-line. Experienţa de flux a fost asociată cu un comportament de explorare crescut, cu o sporire a comunicării, a învăţării, cu generarea unor afecte pozitive şi cu utilizarea calculatorului. 2.2.1. Fluxul – construct psihologic Experienţa optimă, cunoscută şi sub numele de flux, este o contribuţie de acum patru decenii, în ceea ce este numită acum psihologie pozitivă (Seligman şi Csikszentmihalyi, 2000), a unuia dintre liderii ei, Mihaly Csikszentmihalyi (2000, 1990, 1975). Originea acestei noi paradigme este descrisă în zeci de materiale ale lui Csikszentmihalyi şi ale precursorilor săi. În timpul intervievării dansatorilor profesionişti şi a celor amatori, a jucătorilor de şah, a alpiniştilor, chirurgilor şi a altor categorii profesionale care exprimau un devotament profund pentru tipul preferat de activitate, Csikszentmihalyi a selectat o caracteristică deseori raportată, cea a unui sentiment special, comun pentru toţi. Această devoţiune este Daniel Rareş Obadă 20 incontestabil relaţionată cu ceea ce indivizii cred că reprezintă un nivel optim al experienţei lor. În timpul sesiunilor de interviuri, Csikszentmihalyi a constatat că intervievaţii oferă astfel de descrieri verbale, care s-au dovedit a fi aproape identice, indiferent de tipul de activitate preferat. Individul intervievat s-a descris „a fi în mijlocul unui flux" sau, exprimându-se într-o manieră uşor diferită: „curge de la un moment la altul, în care el deţine controlul acţiunilor sale şi în care există o mică distincţie între sine şi mediu, între stimul şi răspuns sau între trecut, prezent şi viitor" (Csikszentmihalyi, 2000). Plecând de la descrierile oferite în cadrul interviurilor realizate, Csikszentmihalyi (2000, 1975, 1990) a numit acest tip de experienţă holistică flux. 2.2.2. Definiţii ale fluxului Fluxul are implicaţii importante pentru mediul on-line, dar s-a dovedit a fi un construct definit în mod evaziv. Ce este fluxul? În Tabelul nr. 1, care este preluat de la Hoffman şi Novak (1996), sunt incluse definiţii şi descrieri ale fluxului din 16 studii-cheie. În timp ce această listă este citită, frazele menţionate par să aibă sens intuitiv. De exemplu, fluxul este „senzaţia holistică pe care oamenii o simt atunci când aceştia acţionează cu implicare totală" (Csikszentimihalyi, 1975) sau „o stare de spirit ce este uneori experimentată de către oameni care sunt profund implicaţi într-un eveniment, obiect sau activitate" (Ghani şi Deshpande, 1994). Analiza acestor fraze din Tabelul nr. 1 arată că există serioase dificultăţi în crearea unei definiţii operaţionale a fluxului. Constatăm că nu rămânem cu o definiţie centrală a fluxului, ci cu o varietate de constructe care tind să fie experimentate atunci când un individ intră în stare de flux. Unele dintre aceste constructe definesc sau provoacă fluxul, iar altele sunt experimentate ca un rezultat al faptului că individul se află în stare de flux. Hoffman şi Novak (1996) propun, de exemplu, atenţia concentrată ca pe o condiţie necesară pentru experimentarea stării de fluxu on-line, aşa cum este şi congruenţa, peste un anumit nivel critic, între abilităţi şi provocări. În plus, consultând Tabelul nr. 1, constatăm că există diferenţe între definiţiile fluxului, unele de nuanţă, altele semnificative, fapt ce determină dificultăţi în conceptualizare. Spre exemplu, să luăm în considerare două definiţii ce au fost propuse de către Trevino şi Webster (1992) şi de către Csikszentmihalyi şi Csikszentmihalyi (1988). Trevino şi Webster (1992) definesc operaţional fluxul ca pe o combinaţie liniară de patru caracteristici: control, atenţie, curiozitate şi interes intrinsec. Dar nu este clar de ce aceste patru caracteristici ar trebui să fie utilizate. Definesc ele fluxul, sunt antecedente sau consecinţe ale fluxului? Altă definiţie, ce provine de la Csikszentmihalyi şi Csikszentmihalyi (1988), este destul de diferită şi se concentrează pe echilibrul între abilităţile unei persoane şi provocările percepute într-o anumită activitate. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 21 Tabelul 1. Definiţii ale fluxului (Hoffman şi Novak, 1997). Csikszentmihalyi (1975) „... senzaţia holistică pe care oamenii o simt atunci când acţionează cu implicare totală." (p. 36) „... când se află în stare de flux, jucătorii trec într-un mod comun de experienţă, atunci când devin absorbiţi în activitatea lor. Acest mod se caracterizează printr-o îngustare a concentrării atenţiei, astfel încât percepţiile şi gândurile irelevante sunt filtrate; prin pierderea conştiinţei de sine; printr-o receptivitate la obiective clare şi feedback lipsit de ambiguitate; precum şi de un sentiment de control asupra mediului [...] este această experienţă de flux comună pe care oamenii o invocă drept motiv pentru efectuarea unei activităţi." (p. 72) Privette şi Bundrick (1987) „Fluxul [...], definit ca o experienţă intrinsec plăcută, este similar atât cu experienţa de vârf, cât şi cu performanţa de vârf, aşa cum împărtăşeşte bucuria de valorificare a experienţei de vârf, cât şi comportamentul performanţei de vârf. Fluxul în sine nu implică bucuria optimă sau performanţa, dar ar putea să includă fie pe una, fie pe ambele." (p. 316) Csikszentmihalyi şi Csikszentmihalyi (1988) „Experienţa de flux începe doar atunci când provocările şi abilităţile sunt peste un anumit nivel şi sunt în echilibru." (p. 260) Mannell, Zuzanek şi Larson (1988) „Csikszentmihalyi (1975) descrie experienţa de flux ca pe una de implicare completă a actorului în activitatea sa (p. 36) şi a identificat o serie de indicatori ai apariţiei şi intensităţii acesteia. Aceşti indicatori includ: percepţia că abilităţile personale şi provocările oferite de o activitate sunt în echilibru, concentrarea atenţiei, pierderea conştiinţei de sine, feedback lipsit de ambiguitate pentru acţiunile unei persoane, sentimentul de control asupra acţiunilor şi a mediului, o pierdere momentană a anxietăţii şi a constrângerilor, bucurie şi plăcere." (p. 291) „Fluxul a fost operaţionalizat prin măsurarea afectelor, potenţei, concentrării şi percepţiei unui echilibru între abilităţi şi provocări." (p. 292) Massimini şi Carli (1988) „Abilităţile şi provocările congruente, care sunt deasupra mediei nivelurilor medii săptămânale ale fiecărui subiect." LeFevre (1988) „... un raport echilibrat de provocări şi abilităţi peste nivelurile medii săptămânale." (p. 307) Csikszentmihalyi şi LeFevre (1989) „Atunci când atât provocările, cât şi abilităţile sunt mari, persoana nu numai că se bucură de moment, dar îşi extinde abilităţile cu probabilitatea de a învăţa noi abilităţi şi îşi creşte stima de sine şi complexitatea personală. Acest proces de experienţă optimă a fost numit flux." Daniel Rareş Obadă 22 Ghani, Supnick şi Rooney (1991) „... două caracteristici esenţiale ale fluxului: concentrarea totală într-o activitate şi bucuria ce derivă dintr-o activitate [...] o precondiţie pentru flux este echilibrul între provocările percepute într-o anumită situaţie şi abilităţile pe care o persoană le aduce cu ea." (p. 230) „... un factor legat de ea (starea de flux) este sentimentul de control al unui individ asupra mediului său." (p. 231) Trevino şi Webster (1992) „... fluxul caracterizează interacţiunea percepută cu tehnologiile mediate de calculator, mai mult sau mai puţin ludice şi experienţiale [...]. Teoria fluxului sugerează că implicarea într-o experinţă ludică, exploratorie – starea de flux – este automotivantă, deoarece este plăcută şi încurajează repetarea. Fluxul este o variabilă continuă ce variază de la zero (de la nimic) la intens." (p. 540) „Fluxul reprezintă măsura în care: (1) utilizatorul percepe un sentiment de control asupra interacţiunii cu calculatorul, (2) utilizatorul percepe că atenţia sa este concentrată pe interacţiune, (3) curiozitatea utilizatorului este activată în timpul interacţiunii şi (4) utilizatorul găseşte interacţiunea intrinsec interesantă." (p. 542) Webster, Trevino şi Ryan (1993) „... starea de flux este caracterizată de patru dimensiuni: (1) utilizatorul percepe un sentiment de control asupra interacţiunii cu calculatorul, (2) utilizatorul percepe că atenţia sa este concentrată pe interacţiune, (3) curiozitatea utilizatorului este activată în timpul interacţiunii şi (4) utilizatorul găseşte interacţiunea intrinsec interesantă." (p. 413) Clarke şi Haworth (1994) „... experienţa subiectivă care însoţeşte performanţa într-o situaţie în care provocările sunt însoţite de abilităţile persoanei. Descrierile sentimentului de flux indică o experienţă care este în totalitate satisfăcătoare, dincolo de un sentiment ludic." (p. 511) Ellis, Voelkl şi Morris (1994) „... o experienţă optimă, care provine din percepţiile oamenilor privind provocările şi abilităţile în anumite situaţii. Situaţii în care provocările şi abilităţile sunt percepute ca fiind echivalente şi sunt considerate a facilita apariţia unor astfel de indicatori ai fluxului, cum ar fi afectele pozitive şi niveluri ridicate de activare, motivaţie intrinsecă şi de libertate percepută." (p. 337) Ghani şi Deshpande (1994) „Cele două caracteristici esenţiale ale fluxului sunt: (1) concentrarea totală într-o activitate şi (2) bucuria unui individ ce decurge dintr-o activitate [...]. Există un nivel optim de provocare în raport cu un anumit nivel de calificare [...]. Un al doilea factor care afectează experienţa de flux a individului este un sentiment de control (putere) asupra mediului." (p. 386) Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 23 Lutz şi Guiry (1994) „Psihologii folosesc termenul de flux pentru a descrie o stare de spirit ce este uneori experimentată de oamenii care sunt profund implicaţi într-un eveniment, obiect sau activitate [...] sunt complet şi total cufundaţi în ea [...] (din instrucţiunile respondenţilor)." Hoffman şi Novak (1996) „... starea ce apare în timpul navigării în reţea, care este: (1) caracterizată printr-o succesiune neîntreruptă (continuă) a răspunsurilor facilitate de interactivitatea cu maşina, (2) intrinsec plăcută, (3) însoţită de o pierdere a conştiinţei de sine şi (4) automotivantă [...] şi extinde sentimentul ludic [...]. Consumatorii trebuie să-şi concentreze atenţia asupra interacţiunii [...] şi trebuie să perceapă un echilibru între abilităţile lor şi provocări [...] interactivitatea şi teleprezenţa – îmbunătăţesc fluxul." De asemenea, definiţia afirmă că există un nivel critic, un prag critic, peste care abilităţile şi provocările trebuie să se situeze. Astfel, nu este vorba pur şi simplu de o congruenţă între abilităţi şi provocări, ci de faptul că acestea trebuie să aibă un nivel ridicat. Acestă definiţie este diferită de multe alte definiţii timpurii ale fluxului în termeni de congruenţă a abilităţilor şi provocărilor, care considerau că abilităţile reduse şi provocările reduse ale unei activităţi (de exemplu, legatul şireturilor) pot provoca o stare de flux (Csikszentmihalyi, 1977). O analiză critică a descrierilor constructului de flux ce au apărut în literatura de specialitate este furnizată de Marr (1998): În loc de definirea şi de investigarea unei măsuri unice, dependente pentru flux, care ar putea fi un aspect critic asupra fenomenului, Csikszentmihalyi formulează ideea unui nor de evenimente mentale ce constituie fluxul. Fluxul devine un epifenomen precum conştiinţa, un fenomen emergent care este mai mare decât suma părţilor sale. Astfel, Csikszentmihalyi defineşte fluxul ca „experienţa holistică" ce se desprinde dintr-o serie de evenimente fiziologice şi mentale simple, ce sunt integrate unul în altul. Fluxul reprezintă investiţia voluntară de atenţie care apare în timpul percepţiei unei potriviri a cererii şi a abilităţilor şi care produce un sentiment de control de sine, o stare de bucurie sau de extaz, cu rezultate posibile, inclusiv o reducere a anxietăţii ontologice, un sentiment de bine, un sentiment sporit de conştientizare, de ludic şi creativitate. Pentru toate aceste evenimente mentale s-a emis ipoteza că ar fi integrante experienţei şi au fost extinse în continuare prin numărul abundent de descrieri literare şi metaforice, care au fost Daniel Rareş Obadă 24 stratificate pe experienţa de flux [...]. Aceste interpretări au dus la confuzii masive ale variabilelor dependente esenţiale ce constituie fluxul. (Marr, 1998) După această consideraţie critică referitoare la definirea şi investigarea fluxului, Marr (1998) propune constructul de relaxare ca pe un substituent al fluxului. În schimb, Hoffman şi Novak (1999) au o abordare diferită. Ei sunt de acord că există o gamă largă de descrieri ale fluxului în literatura de specialitate, aşa cum se poate vedea şi în Tabelul nr. 1, şi că acest lucru face dificilă o definiţie conceptuală, unidimensională a respectivului construct. Însă, Hoffman şi Novak (1996) consideră că majoritatea constructelor din Tabelul nr. 1 pot fi clasificate în seturi de antecedente şi de consecinţe ale experienţei de flux. În plus, ei constată că fluxul este un construct multidimensional complex, caracterizat de relaţiile între un set mare de constructe unidimensionale care au fost propuse în calitate de componente ale experienţei optime. 2.2.3. Concepte relaţionate cu fluxul: atenţia, implicarea, experienţa de vârf şi performanţa de vârf La o primă vedere, experienţa de flux poate părea similară atenţiei şi implicării, precum şi altor constructe (Privette şi Bundrick, 1987), cum ar fi experienţa de vârf şi performanţa de vârf. Distincţiile lui Privette (1983) şi Privette şi Bundrick (1987) între flux, experienţa de vârf şi performanţa de vârf sunt utile pentru înţelegerea modului în care fluxul diferă de aceste constructe conexe, precum şi de atenţie şi de implicare. Privette (1983) consideră atenţia şi implicarea a fi calităţi comune ale stării de flux, experienţei de vârf şi performanţei de vârf, dar atenţia şi implicarea nu se diferenţiază de cele trei. Fluxul este caracterizat de distracţie şi apare în activităţile structurate în care o acţiune urmează unei alte acţiuni. Performanţa de vârf se caracterizează printr-o focalizare clară, un puternic sentiment de sine (de pierdere a sinelui, ca în cazul fluxului), precum şi de un sentiment de împlinire, în timp ce experienţa de vârf este caracterizată de o calitate transpersonală şi spirituală, ce are niveluri mult mai mari de experimentare a bucuriei decât are fluxul. De-a lungul celor 40 de ani, cercetătorii din psihologie au dezvoltat o serie de concepte care, asemenea fluxului, pot fi clasificate ca experienţe optime. Această secţiune prezintă pe scurt şi compară două astfel de concepte menţionate mai sus: experienţa de vârf şi performanţa de vârf. Experienţa de vârf Potrivit lui Maslow (1971), termenul de experienţă de vârf este „o generalizare pentru cele mai bune momente ale fiinţei umane, pentru cele mai fericite momente ale vieţii, pentru experienţele de extaz, fericire, bucurie imensă". Experienţele de vârf sunt similare Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 25 experienţelor de flux în sensul că ambele pot implica niveluri ridicate de bucurie. Experienţele de vârf diferă de experienţele de flux în sensul că primele sunt „totul sau nimic", pe când cele din urmă variază în intensitate (Walker, Hull şi Roggenbuck, 1998). Odată ce nevoile de bază sunt satisfăcute, oamenii se străduiesc să treacă la un nivel superior. Oamenii care ating autorealizarea sunt predispuşi la experienţe de vârf. Spre exemplu, un student care se află la ceremonia de absolvire a studiilor universitare ar putea experimenta o experienţă de vârf. Performanţa de vârf Privette (1983) defineşte performanţa de vârf ca „utilizarea superioară a potenţialului uman". Acestă experienţă se referă la utilizarea deplină a puterii umane, fie că este vorba de forţa fizică într-o situaţie critică, expresia creatoare în cazul unui demers artistic, stăpânirea intelectuală a unei probleme sau o altă experienţă ce solicită semnificativ potenţialul uman. Spre exemplu, un fotbalist ce înscrie golul decisiv în meciul din finala campionatului mondial de fotbal ar putea avea performanţa de vârf. Performanţa de vârf poate fi comparată atât cu experienţa de vârf, cât şi cu fluxul în termenii nivelurilor de bucurie şi de performanţă pe care le implică. Performanţa de vârf implică un nivel înalt de performanţă, dar nu este însoţită neapărat de bucurie. Experienţa de vârf presupune un nivel ridicat de bucurie, dar nu neapărat de performanţă. Fluxul implică atât bucurie, cât şi performanţă, dar nu este definit de niveluri atât de intense. O experienţă de flux implică niveluri moderate până la ridicate de bucurie şi niveluri moderate până la înalte de performanţă. 2.2.4. Dimensiunile fluxului Cercetările fluxului în mediul off-line şi on-line fac referire, de regulă, la setul de dimensiuni ale fluxului propus de Csikszentmihalyi (1975): (1) obiective clare; (2) feedback imediat; (3) abilităţi personale bine adaptate provocărilor date; (4) fuziunea acţiunii şi conştientizării; (5) concentrarea pe sarcina în cauză; (6) un sentiment de distorsiune a timpului şi (9) experienţă ce devine autotelică. Aceste nouă dimensiuni sunt determinanţi importanţi ai fluxului, deoarece indică în mod clar acei factori relaţionaţi cu experienţa internă şi cu factorii externi de mediu. De asemenea, aceste nouă dimensiuni indică şi legătura dinamică, precum şi interacţiunea între o activitate, motivaţia individului şi capacitatea sa. Având în vedere faptul că preocuparea noastră se concentrează asupra experienţei optime din mediul on-line, în cele ce urmează, vom realiza o scurtă sinteză a cercetărilor desfăşurate până acum ce au examinat diferite caracteristici ale fluxului on-line, acestea putând fi sistematizate astfel: un scop clar (Chen, 2006; Guo şi Poole, 2009); feedback imediat (Chen, 2006; Guo şi Poole, 2009); potrivirea abilităţilor cu provocările (Guo şi Poole, 2009); Daniel Rareş Obadă 26 concentrare (Chen, 2006; Chen et al., 1999; Ghani şi Deshpande, 1994; Guo şi Poole, 2009; Koufaris, 2002); concentrarea imersiilor (Agarwal şi Karahanna, 2000); implicare totală (Chen et al., 1999); concentrarea atenţiei (Huang, 2006; Koufaris, 2002; Novak et al., 2000; Trevino şi Webster, 1992; Wang, Baker, Wagner şi Wakefield, 2007; Webster et al., 1993); reducerea conştientizării factorilor irelevanţi (Pace, 2004); simţul controlului (Agarwal şi Karahanna, 2000; Chen, 2006; Chen et al., 1999; Ghani şi Deshpande, 1994; Guo şi Poole, 2009; Huang, 2006; Koufaris, 2002; Novak et al., 2000; Pace, 2004; Trevino şi Webster, 1992; Wang et al., 2007; Webster et al., 1993); vigilenţă mentală (Pace, 2004); fuzionarea conştientizării cu activitatea întreprinsă (Chen, 2006; Guo şi Poole, 2009; Pace, 2004; Skadeberg şi Kimmel, 2004); distorsiune temporală (Agarawal şi Karahanna, 2000); pierderea conştiinţei de sine (Chen, 2006; Guo şi Poole, 2009); bucurie (Agarawal şi Karahanna, 2000; Chen et al., 1999; Ghani şi Deshpande, 1994; Huang, 2006; Koufaris, 2002; Skadberg şi Kimmel, 2004); curiozitate (Agarawal şi Karahanna, 2000; Huang, 2006; Trevino şi Webster, 1992; Wang et al., 2007; Webster et al., 1993), o experienţă autotelică (Guo şi Poole, 2009); bucuria descoperirii şi a învăţării (Pace, 2004); teleprezenţă (Chen, 2006; Novak et al., 2000; Pace, 2004; Skadberg şi Kimmel, 2004). Dacă la începutul acestei secţiuni am remarcat că diferitele definiţii ale fluxului pot genera unele confuzii, după prezentarea factorilor de mai sus sesizăm că o serie dintre ei ilustrează caracteristici ale fluxului on-line şi prezintă similarităţi conceptuale. Putem observa că studiile care au încercat să sistematizeze, să clasifice aceste caracteristici în antecedente, dimensiuni şi consecinţe ale fluxului on-line (Chen, 2006; Chen et al., 1999; Guo şi Poole, 2009) au generat şi mai multe inconsecvenţe. Spre exemplu, sentimentul deţinerii controlului este considerat a fi un antecedent de către Chen (2006), o dimensiune a fluxului de către Ho şi Kuo (2010), respectiv o consecinţă a fluxului de către Hoffman şi Novak (2009). Or, aceste conceptualizări diferite ale fluxului on-line determină dificultăţi în măsurarea constructului. Deşi constructul de flux a fost intens studiat în ultimul deceniu în marketing şi în domenii conexe, s-a dovedit că ridică probleme atunci când se doreşte măsurarea sau modelarea lui. Reamintim că fluxul este un construct important pentru înţelegerea modului în care consumatorii utilizează site-ul web de brand. Experienţa de ansamblu a fluxului poate fi împărţită în patru componente: (1) percepţia unui sentiment de control asupra interacţiunii cu calculatorul, (2) gradul în care atenţia utilizatorului este concentrată pe interacţiune, (3) activarea curiozităţii în timpul interacţiunii şi (4) măsura în care utilizatorul consideră interacţiunea intrinsec interesantă (Trevino şi Webster, 1992; Webster et al., 1993). Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 27 Cele patru componente prezentate mai sus arată că fluxul are o componentă atât cognitivă, cât şi afectivă. Acesta reprezintă experienţa optimă ce derivă din percepţiile oamenilor privind provocările şi abilităţile lor, în situaţii date (Csikszentmihalyi, 1975); experienţa de flux necesită ca un utilizator web să facă faţă provocărilor impuse de mediul virtual (Hoffman şi Novak, 1996). Atunci când este în stare de flux, utilizatorul web se concentrează pe activitate într-o astfel de măsură, încât prea puţină atenţie îi mai rămâne pentru a mai lua în considerare orice altceva (Ghani şi Deshpande, 1994; Hoffman şi Novak, 1996; Novak et al., 2000). Fluxul este distractiv (Privette, 1983), iar starea de spirit ce rezultă din atingerea stării de flux este extrem de îmbucurătoare (Novak et al., 2000) şi automotivantă (Trevino şi Webster, 1992). Atunci când se află într-o stare de flux, un individ găseşte activitatea ca fiind intrinsec interesantă (Csikszentmihalyi, 1975). Fluxul este cel mai adesea experimentat în activităţi care îi recompensează pe participanţi (Csikszentmihalyi, 1975); de exemplu, feedback-ul imediat oferit de calculatoare oferă bucurie utilizatorilor (Webster et al., 1993). 2.3. Modele ale fluxului în mediul off-line şi în mediul on-line Fondatorul teoriei fluxului, Csikszentmihalyi (1975, 1988, 1990), a studiat experienţa optimă a oamenilor şi a identificat factorii care coincid cu experienţele lor. Termenul de „flux" este adoptat de Csikszentmihalyi, deoarece acest cuvânt este folosit în mod repetat de către dansatori şi alpinişti pentru a descrie senzaţia pe care o experimentează atunci când sunt în mijlocul unei experienţe optime. Csikszentmihalyi constată că, pentru ca o activitate să conducă la această stare de flux, ea trebuie să fie o recompensă în sine. O persoană trebuie să fie motivată intrinsec pentru a face acea activitate (să fie autotelică), ceea ce înseamnă că activitatea este practic un scop în sine (Csikszentmihalyi, 1990). În afară de a fi autotelică, activitatea trebuie să fie provocatoare şi să necesite abilităţi, o îmbinare a acţiunii şi a conştientizării, să ofere feedback şi să existe o concentrare deplină a individului asupra sarcinii în cauză. De asemenea, persoana ce experimentează starea de flux trebuie să aibă obiective clare, să simtă că deţine controlul, îşi pierde conştiinţa de sine şi experimentează un sentiment de distorsiune a timpului (Csikszentmihalyi, 1990). Aceşti factori nu sunt singurii care contribuie la flux, dar Csikszentmihalyi îi identifică ca fiind cei mai frecvenţi. Fluxul, definit ca „starea în care oamenii sunt atât de implicaţi într-o activitate, încât nimic altceva nu pare să mai conteze", reprezintă o experienţă de calitate, memorabilă, extraordinară, captivantă (Csikszentmihalyi şi LeFevre, 1989). Dacă o persoană intră în stare de flux, ea îşi forţează capacităţile astfel încât poate dobândi noi abilităţi şi poate să-şi sporească stima de sine, dincolo de bucuria pe care i-o provoacă acel moment (Csikszentmihalyi şi LeFevre, 1989). Csikszentmihalyi (1990, 1997) consideră că indivizii ce experimentează o stare de flux au un scop clar atunci când întreprind activitatea în care se angajează şi simt că deţin controlul asupra acelei activităţi. Simţul deţinerii controlului mai este descris ca fiind Daniel Rareş Obadă 28 „sentimentul potrivit căruia poţi face orice" (Jackson şi Marsh, 1996). În plus, datorită acestei implicări intense, indivizii în stare de flux se concentrează asupra activităţii pe care o întreprind atât de mult, încât atenţia lor se îngustează, fapt ce conduce la ignorarea sau uitarea împrejurimilor, grijilor, nevoilor psihologice de bază şi chiar a conştiinţei de sine (Csikszentmihalyi, 1990). Mai mult decât atât, indivizii ce experimentează fluxul pot simţi că timpul trece fie prea repede, fie prea încet şi simt că fuzionează cu activitatea în care se angajează (Csikszentmihalyi, 1997). Csikszentmihalyi indică experienţa autotelică drept o caracteristică de bază a fluxului şi o consideră rezultatul implicării profunde în activitatea respectivă, oferind într-o manieră intrinsecă o recompensă individului, fiind acompaniată totodată de bucurie şi interes. În cele ce urmează, ne vom referi pe scurt la cele mai importante modele ale fluxului, în ordinea cronologică a apariţiei lor, pentru a înţelege mai bine condiţiile ce favorizează trăirea experienţei optime, simptomele sau caracteristicile stării de flux, precum şi consecinţele sale de marketing. De asemenea, considerăm că prezentarea cronologică a modelelor fluxului permite înţelegerea modului în care au evoluat studiile concentrate pe ingineria stării de flux, variabilele investigate şi dificultăţile metodologice pe care le-au înfruntat cercetătorii. Modelul fluxului cu patru canale (1977) Potrivit teoriei fluxului (Csikszentmihalyi, 1977), starea de flux este determinată de doi factori: de abilităţi, definite de Csikszentmihalyi (1977) ca fiind „capacitatea unei persoane de a efectua cu succes o sarcină" şi de provocări, considerate a fi „suma de eforturi necesare îndeplinirii sarcinii" (Csikszentmihalyi, 1977). Aşa cum se poate constata în Figura nr. 1, Csikszentmihalyi ilustrează fluxul prin două axe compuse din abilităţi şi provocări. Acesta este primul model conceptual al fluxului propus de Csikszentmihalyi (1977). Analizând Figura nr. 1, putem constata că, dacă nivelul provocărilor este mai mare decât nivelul abilităţilor pe care le posedă un individ, este probabil ca acesta să fie copleşit de anxietate, deoarece nu este capabil să facă faţă sarcinii. Dacă nivelul provocării este mai scăzut decât nivelul abilităţilor, atunci este necesar un efort mic în vederea îndeplinirii sarcinii, rezultând plictiseala. Indivizii pot resimţi apatie în cazul întreprinderii unei activităţi, dacă atât nivelul abilităţilor necesare, cât şi cel al provocărilor este extrem de scăzut, chiar dacă există o potrivire între cele două. Fluxul apare doar atunci când o sarcină dificilă este în concordanţă cu abilităţile persoanei care trebuie să o îndeplinească, acest lucru însemnând că atât nivelul abilităţilor, cât şi cel al provocărilor este ridicat. Din punct de vedere metodologic, Csikszentmihalyi a folosit o metodă naturalistă: ESM (metoda de eşantionare a experienţei), o abordare semnal-contingentă, în vederea examinării experienţelor de flux în viaţa de zi cu zi (Csikszentmihalyi, 1977). Iniţial, procedura ESM a implicat un pager care transmitea un semnal în momente de timp selectate în mod aleatoriu, de mai multe ori pe zi, timp de mai multe săptămâni. Pentru o perioadă de Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 29 una sau două săptămâni, subiecţii purtau un dispozitiv ce transmitea un semnal periodic, moment în care aceştia îşi înregistrau activitatea şi raportau starea pe care o aveau într-un jurnal (Csikszentmihalyi şi Csikszentmihalyi, 1988). Avantajul ESM este acela că permite cercetătorilor să examineze natura dinamică a fluxului experimentată de un individ şi este o metodă adecvată în studierea stării de flux în viaţa de zi cu zi. Apatie Plictiseală Anxietate Flux Provocări Abilități (Ridicat) (Scăzut) (Scăzut) (Ridicat) Pr vocări Figura nr. 1. Modelul fluxului cu patru canale (Csikszentmihalyi, 1977) Modelul fluxului cu opt canale (1988) Massimini şi Carli (1988) propun un alt model al fluxului, mai complex, format din opt categorii de experienţe ce au la bază câte trei niveluri de intensitate pentru dimensiunile abilităţi şi provocări (a se vedea Figura nr. 2). Având în vedere colaborarea dintre Massimini şi Csikszentmihalyi, modelul este asumat şi de acesta. Cele opt categorii de experienţe includ: apatie (abilităţi scăzute X provocări scăzute), plictiseală (abilităţi ridicate X provocări scăzute), relaxare (abilităţi medii X provocări scăzute), grijă (abilităţi scăzute X provocări medii), control (abilităţi înalte X provocări medii), anxietate (abilităţi scăzute X provocări înalte), activare (abilităţi medii X provocări înalte) şi flux (abilităţi înalte X provocări înalte). Daniel Rareş Obadă 30 Abilități Provocări Ridicat Mediu Scăzut Control Relaxare Plictiseală FluxActivare Anxietate Grijă Apatie Mediu RidicatScăzut Figura nr. 2. Modelul fluxului cu opt canale dezvoltat de Massimini şi Carli (1988) Potrivit acestui model, dimensiunile fluxului includ: concentrarea, fuziunea acţiunii şi conştientizării, controlul perceput, distorsiunea timpului şi pierderea conştiinţei de sine („o transcendenţă de sine") (Csikszentmihalyi, 1988). Ca urmare a stării de flux, conştiinţa este în armonie fapt ce determină ca experienţa de flux să fie autotelică sau, altfel spus, o recompensă în sine (Csikszentmihalyi, 1975). Constatăm că şi acest model al fluxului, ce conţine mai multe tipuri de experienţe, pleacă de la premisa că fluxul necesită atât un nivel ridicat de abilităţi, cât şi de provocări. Prezentul model al fluxului în mediul off-line este mai complex decât modelul fluxului cu patru canale (Csikszentmihalyi, 1977). Pentru a construi modele robuste ale fluxului în mediul on-line, cercetătorii au ţinut cont de factorii primari ce influenţează fluxul, însă demersul lor a fost destul de dificil. Unii cercetători adaptează părţi ale teoriei fluxului în alte teorii sau modele. De exemplu, câţiva cercetători integrează teoria fluxului în Modelul de Acceptare Tehnologică (TAM), pentru a include mai multe aspecte afective în acceptarea tehnologiei sau a web-ului (Chung şi Tan, 2004; Hsu şi Lu, 2004; Koufaris, 2002). Relativ puţine studii se concentrează exclusiv asupra fluxului pentru a construi modele ale experienţei de flux în mediul on-line. Încheiem prezentarea modelului propus de Massimini şi Carli (1988) prin referirea la metoda de colectare a datelor folosită. În studiul lor, Massimini şi Carli (1988) folosesc metoda de eşantionare a experienţei (ESM) propusă de Csikszentmihalyi (1977), despre care am discutat în secţiunea anterioară. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 31 Modelul fluxului în interacţiunea om-calculator (1995) Ghani (1995) dezvoltă un model al fluxului în interacţiunea om-calculator ilustrat în Figura nr. 3 de mai jos. Provocările sarcinii/Control perceput Spontaneitate cognitivă Bucurie Concentrare Concentrare pe proces Învățare Creativitate Figura nr. 3. Modelul fluxului în interacţiunea om-calculator (Ghani, 1995) Modelul propus de acesta plasează potrivirea sarcinii (de exemplu, diferenţa între provocări şi abilităţi), controlul perceput şi spontaneitatea cognitivă („ludicul") ca antecedente ale fluxului. Fluxul este măsurat prin constructele de bucurie şi de concentrare. Consecinţele fluxului sunt concentrarea pe proces, o învăţare crescută şi o creativitate ridicată. Munca lui Ghani (1995) ilustrează complexitatea echilibrului între abilităţile utilizatorului şi provocările sarcinii. Putem observa în Figura nr. 3 că, în cazul unui nivel ridicat al abilităţilor, utilizatorul se simte ca având un control mai mare, ceea ce poate duce la flux. Cu toate acestea, în cazul în care abilităţile individului sunt mult mai ridicate decât provocările, cel mai probabil va rezulta plictiseala, având astfel o influenţă negativă asupra experienţei optime. După testarea modelului, Ghani constată că echilibrul (compatibilitatea) între provocări şi abilităţi influenţează fluxul indirect, printr-o variabilă mediatoare: controlul perceput. Modelul lui Ghani ilustrat în Figura nr. 3 poate fi considerat un model de „tranziţie", deoarece face trecerea de la modelele fluxului din mediul off-line la modelele fluxului din mediul on-line. Cu toate acestea, importanţa lui este recunoscută în literatura de specialitate. Teoreticienii punctează că modelul propus de Ghani este relevant pentru studiile fluxului în mediul on-line. Analizând Figura nr. 3, putem constata că această idee se susţine, argumentul principal fiind acela că unii cercetători interesaţi de studierea fenomenului de flux în mediul on-line au utilizat propunerile lui Ghani pentru măsurarea constructului de flux. Daniel Rareş Obadă 32 Din punct de vedere metodologic, Ghani a optat pentru utilizarea experimentului în vederea studierii fluxului. Deşi experimentele oferă un mediu controlat în care cercetătorul poate investiga legătura dintre diferitele niveluri de abilităţi, tipuri de site-uri web şi intensitatea experienţei de flux, ele ridică întrebări cu privire la validitatea externă a studiului, mai ales că fluxul este o experienţă ce ţine de un context specific. Un alt dezavantaj pe care îl prezintă experimentele este acela că pot împiedica validarea concluziilor, deoarece participanţii la studiu pot disimula comportamentul lor sau condiţiile de laborator sunt un mediu inhibitor, ce împiedică experimentarea stării de flux. Reamintim că atingerea fluxului este bazată pe context şi depinde nu doar de activitatea pe care o persoană o desfăşoară, ci şi de starea pe care aceasta o are. Cu excepţia situaţiei în care sunt proiectate cu atenţie, experimentele prezintă numeroase dezavantaje pentru a fi utilizate în studierea stării de flux on-line, deoarece este puţin probabil ca participanţii să aibă aceeaşi stare pe care ar avea-o dacă ar îndeplini sarcina respectivă la serviciu, acasă sau în cazul unui context din viaţa reală. Cu toate acestea, mediul on-line permite proiectarea unor design-uri ale cercetării mai complexe, mixte, ce permit depăşirea multor probleme pe care le-ar ridica experimentele în mediul off-line. Model conceptual al fluxului într-un mediu mediat de calculator (1996) Hoffman şi Novak (1996) dezvoltă un model teoretic al fluxului în hipermedia (Figura nr. 4), mai exact într-un mediu mediat de calculator. Deşi mai târziu, în studiul lor, Novak et al. (2000) fac o serie de modificări substanţiale ale modelului conceptual din 1996, credem că modelul lor iniţial, aşa cum fusese conceput în 1996, este mai important pentru înţelegerea stării de flux on-line. Congruență Abilități/ Provocare Interactivitate Vivacitate Caracter procesual Implicare Concentrarea atenției Flux Tele‐ prezență Învățare Control perceput Mentalitate exploratoriee Experiență pozitivă Figura nr. 4. Model conceptual al fluxului într-un mediu mediat de calculator (Hoffman şi Novak, 1996) Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 33 Mergând pe filiera lui Csikszentmihalyi, Hoffman şi Novak (1996) indică antecedentele primare ale fluxului, ca fiind: provocările, abilităţile şi concentrarea atenţiei. Din literatura de specialitate a mass-media, aceştia adaugă două antecedente secundare: interactivitatea şi teleprezenţa. Steuer (1992) defineşte teleprezenţa ca „măsura în care un individ se simte mai degrabă prezent în mediul mediat, decât în mediul fizic imediat". Acesta identifică vivacitatea şi interactivitatea ca fiind cele două dimensiuni ce determină gradul de teleprezenţă, în cazul unei anumite tehnologii (Steuer, 1992). Hoffman şi Novak includ cele două dimensiuni ale lui Steuer în modelul lor, în calitate de caracteristici de conţinut ce influenţează în mod direct teleprezenţa şi concentrarea atenţiei. Hoffman şi Novak adaugă constructul de implicare, ce cuprinde motivaţia intrinsecă şi încrederea în sine şi care este influenţat de activitate: dacă aceasta este orientată spre un scop sau experienţială. În plus, Hoffman şi Novak (1996) etichetează orientarea spre scop şi pe cea experienţială ca pe caracteristici ale procesului. Modelul lui Hoffman şi Novak din 1996 ilustrează şi consecinţele fluxului: o învăţare crescută, control perceput, mentalitate exploratorie şi experienţă subiectivă pozitivă. Astfel, Hoffman şi Novak (1996) creează un model conceptual comprehensiv al procesului de navigare în reţea a utilizatorilor de web. Central în acest model este conceptul de flux – angajamentul complet, cu imersiune într-o activitate. Contribuţia modelului fluxului propus de Hoffman şi Novak (1996) este, cu siguranţă, extrem de valoroasă, deoarece studiile asupra fluxului în mediul on-line ce au urmat l-au considerat un reper important pentru conceptualizarea experienţei optime. Cu toate acestea, în 2000, Novak şi colegii săi revizuiesc modelul din 1996 prin derularea unui studiu extins, utilizând metode statistice avansate. Ne vom referi la acest model în secţiunea următoare. În ceea ce priveşte metoda de colectare a datelor folosită de Hoffman şi Novak (1996) pentru dezvoltarea acestui model al fluxului, ei optează pentru ancheta on-line. Principala problemă pe care o ridică anchetele on-line este aceea că sunt limitate, în sensul că, de obicei, folosesc întrebări închise şi, mai important decât atât, respondenţii sunt rugaţi să evalueze factorii potrivit unei experienţe generale, nu uneia specifice. În cazul anchetelor non-situaţionale, factorii generalizaţi nu sunt reprezentativi pentru dinamismul fiecărui factor şi pentru modul în care fluctuaţia lui influenţează fluxul. Reamintim că Chen et al. (1999) precizau că fluxul este o experienţă situaţională pe web, prin urmare, anchetele trebuie să fie proiectate pentru a situa un respondent într-o anumită experienţă de flux. În cazul sondajelor, încrederea poate fi problematică, deoarece respondentul trebuie să îşi amintească situaţia şi, astfel, pot apărea distorsiuni. Aşadar, este necesară colectarea datelor imediat, pentru a înregistra reacţiile respondenţilor în timp real, astfel încât cercetătorii să înţeleagă experienţa reală de flux (nu o reamintire a acesteia) şi modul în care starea individului se schimbă. Sondajele on-line prezintă şi o serie de avantaje în studierea stării de flux. În primul rând, prin modul în care sunt proiectate, ele pot reduce decalajul temporal dintre momentul în care subiecţii experimentează fluxul şi colectarea datelor (imediat după navigarea pe site-ul web desemnat, respondenţii sunt rugaţi să completeze un chestionar pentru a raporta experienţa avută). În al doilea rând, sondajele on-line prezintă şi avantajul Daniel Rareş Obadă 34 studierii fluxului în mediul natural al subiecţilor, fără a impune sau crea un mediu de laborator ce ar putea inhiba apariţia experienţei optime. Concluzionăm că, proiectate cu atenţie, anchetele on-line pot fi extem de utile în studierea experienţei optime a utilizatorilor unui site web de brand. Modelul conceptual revizuit al fluxului într-un mediu mediat de calculator (2000) În anul 2000, Novak şi colegii săi fac unele ajustări la modelul teoretic din 1996 şi îl testează empiric, utilizând modelarea cu ecuaţii structurale. Modelul revizuit al fluxului (Figura nr. 5) prezintă constructul de importanţă, care nu influenţează direct doar concentrarea atenţiei, ci, de asemenea, şi nivelul provocărilor şi abilităţilor. Viteza interactivă influenţează provocarea. În acest model, atenţia concentrată influenţează teleprezenţa, aşa cum este propus şi în modelul din 1996, dar nu influenţează interactivitatea. Se arată că teleprezenţa influenţează comportamentul exploratoriu în mod direct, dar şi prin intermediul constructului de flux. O schimbare importantă faţă de modelul din 1996 este mutarea constructului de control dintr-o consecinţă, într-un antecedent al fluxului. Constructul de activare este adăugat ca un antecedent al fluxului şi este o variabilă dependentă a provocării. Pentru a rezuma, în modelul revizuit, antecedentele primare ale fluxului sunt: abilitatea/controlul, provocarea/activarea şi concentrarea atenţiei. Antecedentele secundare sunt: experienţa pe web, viteza interacţiunii şi importanţa. În mod surprinzător, Novak et al. (2000) nu confirmă ipoteza că o experienţă de flux mai intensă corespunde unui comportament exploratoriu mai mare. În schimb, comportamentul exploratoriu corespunde teleprezenţei. Astfel, teleprezenţa contribuie la flux şi la comportamentul exploratoriu. Comporta‐ ment exploratoriu Teleprezență/ Distorsiunea timpului Abilitate/ Control Viteza interactivă Importanța Concen‐ trarea atenției Începutul pe Web Provocare/ Activare Flux Figura nr. 5. Modelul revizuit teoretic al fluxului (Novak et al., 2000) Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 35 Pentru a colecta date în vederea testării modelului propus, Novak et al. (2000) utilizează un chestionar autoadministrat, derulând o anchetă on-line. Într-un alt studiu, Novak et al. (2003) au testat impactul caracteristicilor procesului şi au găsit că procesele orientate spre un scop sunt mai favorabile în a genera experienţe de flux decât cele experienţiale. Modelul empiric al antecedentelor, experienţei şi consecinţelor fluxului (2000) În disertaţia doctorală, Chen (2000) găseşte dovezi empirice pentru o corelaţie între experienţa de flux a unui utilizator de internet şi cele zece dimensiuni ale fluxului, propuse iniţial de Csikszentmihalyi (1990). Considerăm că studiul său prezintă o importanţă mare pentru clarificarea şi etichetarea etapelor experienţei optime în mediul on-line (a se vedea Figura nr. 6 de mai jos). Utilizând analiza factorială, Chen descompune cele zece dimensiuni ale fluxului în trei factori, etichetaţi ca: (1) antecedenţi ai fluxului, (2) experienţă de flux şi (3) consecinţe ale fluxului. Astfel, antecedentele fluxului sunt: obiectivele clare, feedback-ul imediat, controlul potenţial, precum şi fuziunea acţiunii şi a conştientizării. Dimensiunile experienţei de flux sunt: concentrarea, teleprezenţa, distorsiunea timpului, respectiv pierderea conştiinţei de sine. Consecinţele fluxului sunt: afectele pozitive şi experienţa autotelică. Fuziunea acţiunii şi conştientizării este singura dimensiune ce nu se încadrează în mod clar într-un singur factor. Datorită faptului că încărcările cele mai mari sunt în factorul antecedent al fluxului Chen îl plasează acolo. Importanţa modelul empiric al antecedentelor, dimensiunilor şi consecinţelor fluxului în mediul on-line rezidă din contribuţia pe care acest model o are în clarificarea etapelor formării experienţei de flux. Feedback imediat Obiective clare Antecedente Experiență Consecințe Control potențial Fuziunea acțiunii şi conştientizării Distorsiunea timpului Pierderea conştiinței de sine Teleprezență Concentrare Experiență autotelică Afecte pozitive Figura nr. 6. Model empiric al antecedentelor, experienţei şi consecinţelor fluxului (Chen, 2000) Daniel Rareş Obadă 36 Mai mult decât atât, etichetele atribuite de Chen acestor etape: antecendente, experienţă de flux şi consecinţe i-au ajutat pe teoreticieni să propună noi direcţii de cercetare în vederea studierii fenomenului de flux. Încheiem discuţia privind modelul empiric al antecedentelor, experienţei şi consecinţelor fluxului (Chen, 2000) punctând importanţa acestuia în clarificarea ingineriei stării de flux. Modelul Persoană-Artefact-Sarcină al antecedentelor fluxului într-un mediu mediat de calculator (2003) Finneran şi Zhang (2003) dezvoltă un model al antecedentelor fluxului (ilustrat în Figura nr. 7). Artefact Sarcină Persoană Stare Trăsături (Provocări, abilități) Potrivirea sarcinii cu tehnologia, potrivire cognitivă (Uşurință în utilizare, provocări, abilități) Experiență de flux Figura nr. 7. Modelul Persoană – Artefact Sarcină al antecedentelor fluxului într-un mediu mediat de calculator (Finneran şi Zhang, 2003) În cadrul acestui model, Finneran şi Zhang (2003) punctează importanţa separării sarcinii de artefact în mediile mediate de calculator. Modelul Persoană-Artefact-Sarcină (PAT) este menit să conceptualizeze componentele importante ale antecedentelor experienţei optime, accentuând importanţa trăsăturilor şi stării individului care desfăşoară o activitate în mediul on-line, şi care pot influenţa experienţa de flux a acestuia. Modelul abordează trei componente distincte, dar care interacţionează şi contribuie la experienţa de flux: persoana, artefactul şi sarcina. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 37 Modelul conceptual PAT contribuie la eforturile teoretice de reconceptualizare a teoriei originale a fluxului pentru mediul on-line şi oferă o mai bună înţelegere a antecedentelor fluxului la nivel conceptual. În 2014, Ross şi Keiser au studiat rolul diferenţelor individuale în inducerea stării de flux on-line, confirmând astfel importanţa înţelegerii celor trei componente ce interacţionează şi contribuie la apariţia stării de flux. Fără a insista foarte mult asupra acestui studiu, amintim că Ross şi Keiser (2014) au arătat că personalitatea autotelică contribuie la inducerea stării de flux. În opinia noastră, modelul Persoană-Artefact-Sarcină (PAT) propus de Finneran şi Zhang (2003) este extrem de important deoarece clarifică componentele principale ce stau la baza ingineriei stării de flux. Modelul fluxului în contextul unui site de turism (2004) Skadberg şi Kimmel (2004) propun un model al fluxului pentru a prognoza nivelul experienţei optime experimentat de utilizatorii unui site web de turism (Figura nr. 8). Factori ce contribuie la experiența de flux Experiența pe web şi cunoştințe anterioare Schimbări atitudinale şi comporta‐ mentale Conținut Interactivitate Învățare crescută Consecințe ale experienței de flux Experiență de flux Design Flux Telepre‐ zență Experiență cu site‐ul web Cunoştințele în domeniu/ Abilitate Informațiile de pe site/ Provocare Performanță Uşurință în utilizare Atractivitate Viteză Figura nr. 8. Model al fluxului în contextul unui site de turism (Skadberg şi Kimmel, 2004) Daniel Rareş Obadă 38 Cunoştinţele utilizatorului din domeniu reprezintă abilităţile sale, iar conţinutul paginii web reprezintă provocările. Al treilea antecedent direct al fluxului este teleprezenţa, care este influenţată de atractivitatea site-ului şi de interactivitate. Interactivitatea este în continuare influenţată de viteză şi de uşurinţa de utilizare. Starea de flux on-line este măsurată prin intermediul dimensiunii distorsiunea timpului şi al unei alte dimensiuni: bucuria. Referindu-se la consecinţele fluxului, Skadberg şi Kimmel (2004) constată că învăţarea crescută influenţează atitudinea şi comportamentul vizitatorului pe site-ul web de turism În studiul lor, Skadberg şi Kimmel (2004) utilizează interviurile semi-structurate ca metodă calitativă de colectare a datelor pentru investigarea experienţei de flux. Tehnicile calitative sporesc înţelegerea cercetătorilor cu privire la fenomenul de flux, permiţându-le să investigheze „de ce" şi, implicit, „cum" – pentru a obţine relatarea experienţelor de flux ale utilizatorilor. Activarea respondenţilor spre a folosi propriile cuvinte pentru a descrie experienţele personale poate asigura validitatea rezultatelor şi determina descoperirea unor aspecte mai profunde ale stării de flux în mediul on-line. Deşi în cazul interviurilor semi-structurate datele nu sunt colectate în timp real, ele sunt situate într-un anumit moment şi plasate într-o situaţie naturală pentru respondenţi, nu într-una fictivă. Acest model al stării de flux este extrem de important datorită funcţiei sale de a prognoza nivelul experienţei optime în contextul navigării pe un site web de turism. Trebuie totuşi insistat asupra faptul că rezultatele obţinute de Skadberg şi Kimmel, 2004 sunt valabile pentru un anumit tip de arfefact: site-uri web de turism. Modele conceptuale formative şi reflective ale fluxului (2005) Siekpe (2005) propune două modele conceptuale ale fluxului: reflectiv şi formativ ilustrate în Figura nr. 9. Primul model, pe care l-a numit modelul reflectiv, reprezintă conceptualizarea dimensiunilor factorului de ordin întâi (FO) ca independente, dar care covariază, având ca sursă a covariaţiei constructul de bază, în acest caz, fluxul. Cel de-al doilea model, modelul formativ, reprezintă conceptualizarea constructului de flux ca un construct de ordin superior (HO) independent, ce nu covariază, dar care, prin intermediul unor combinaţii (variabile compozite), determină un ansamblu al constructului de flux. Aşadar, modelul reflectiv propus de Siekpe operaţionalizează fluxul ca pe un construct reflexiv multidimensional, alcătuit din următoarele dimensiuni: concentrare, provocare, control şi curiozitate. Modelul formativ al fluxului propune provocarea, concentrarea, controlul şi curiozitatea ca antecedente ale fluxului. Rezultatele studiului empiric efectuat de Siekpe Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 39 sugerează că provocarea, controlul, curiozitatea şi concentrarea (variabile latente ale constructului de ordin superior/întâi) sunt mai bine formulate ca dimensiuni reflective ale constructului de flux (aşa cum propun Trevino şi Webster, 1992; Webster et al., 1993; Koufaris, 2002) decât ca antecedente (cum consideră Hoffman şi Novak, 1996; Novak, Hoffman şi Yung, 2000; Ghani şi Despande, 1994; Ghani, Supnick şi Rooney, 1991). Acest lucru înseamnă că, pentru a evalua fluxul, cercetătorii trebuie să aibă în vedere următoarele aspecte: (1) direcţia de cauzalitate este de la FO (constructul de ordin întâi) la variabilele latente (provocarea, concentrarea, controlul şi curiozitatea); (2) variabilele latente (provocarea, concentrarea, controlul şi curiozitatea) sunt manifestări ale constructului de flux şi modificările în variabilele FO (constructul de ordin întâi) nu ar trebui să provoace schimbări, schimbările în constructul de ordin superior (HO) cauzează schimbări în variabilele latente ale factorului sau FO; (3) variabilele FO ar trebui să împărtăşească o temă comună şi se aşteaptă să covarieze. a) Fluxul conceptualizat ca un construct reflectiv. b) Fluxul conceptualizat ca un construct formativ. Provocări Intenție de cumpărare Intenția de a reveni Control Curiozitate Concentrare Flux Flux Intenție de cumpărare Intenția de a reveni Control Curiozitate Concentrare Provocări Figura nr. 9. Modele conceptuale reflective şi formative ale fluxului Metoda folosită de Siekpe pentru a colecta date în vederea testării celor două modele conceptuale ale fluxului, reflectiv şi formativ, este ancheta on-line. Model conceptual integrativ al fluxului (2009) În 2009, Hoffman şi Novak propun un model integrativ al fluxului, ilustrat în Figura nr. 10. Acesta oferă o bază conceptuală empirică integrativă a modelelor fluxului în mediul on-line. Daniel Rareş Obadă 40 Interactivitate Flux Teleprezență Utilizare Implicare Învățare Comportament dependent Control/Control comportamental perceput Comportament exploratoriu/ curiozitate/ descoperire percepută Cumpărare/ utilizare Noutate Ludic Inovativitate personală Conținut/ interfață Utilitate percepută Experiență pozitivă subiectivă/ atitudine Cumpărare/ intenție comportamentală Atenție Motivație Abilitate Provocare Vivacitate Atractivitate Uşurință în utilizare Figura 10. Model conceptual integrativ al fluxului (Hoffman şi Novak, 2009) Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 41 Analizând modelul conceptual integrativ propus de Hoffman şi Novak (2009), constatăm că acesta este extrem de util, deoarece oferă o „imagine generală" a variabilelor ce influenţează starea de flux în mediul virtual. Remarcăm faptul că modelul conceptual integrativ propus de Hoffman şi Novak (2009) nu este o simplă sinteză a studiilor anterioare şi a variabilelor propuse de cercetători în vederea explicării fenomenului de flux, ci reprezintă o analiză procesuală a ingineriei fluxului. În analiza lor, Hoffman şi Novak (2009) sintetizează şi plasează în diferite etape variabilele din literatura de specialitate (antecedente, stare de flux on-line, consecinţe). În cele ce urmează, ne vom referi pe scurt la modelul conceptual integrativ propus de Hoffman şi Novak (2009) ilustrat în Figura nr. 10. Analizând Figura nr. 10, constatăm că punctul de plecare în procesul experienţei optime îl reprezintă motivaţia individului, ce influenţează implicarea acestuia. Individul, odată decis să se implice într-o activitate, evaluează sarcina (care reprezintă provocările percepute) raportându-se la abilităţile sale. Caracteristicile artefactului (atractivitatea, noutatea, ludicul, inovativitatea personală şi factorii de conţinut/interfaţa) sunt antecedente ale stării de flux on-line şi influenţează predispoziţia individului de a avea o experienţă optimă. Din Modelul de Acceptare Tehnologică propus de Davis (1989), unii cercetători preocupaţi de starea de flux on-line au introdus alte două antecedente ale fluxului: uşurinţa în utilizare şi utilitate percepută (Agarwal şi Karahanna, 2000; Hsu şi Lu, 2003 şi Sanchez-Franco, 2006). Consecinţele fluxului propuse de Hoffman şi Novak în 1996 se regăsec şi în modelul conceptual integrativ din 2009 şi sunt următoarele: învăţare, control, comportament exploratoriu şi experienţă subiectivă pozitivă. La acestea se adaugă şi intenţia de cumpărare, precum şi alte tipuri de intenţii comportamentale. Consecinţele fluxului propuse de Hoffman şi Novak în 1996 se regăsec şi în modelul conceptual integrativ din 2009 şi sunt următoarele: învăţare, control, comportament exploratoriu şi experienţă subiectivă pozitivă. La acestea se adaugă şi intenţia de cumpărare, precum şi alte tipuri de intenţii comportamentale. Încheiem discuţia noastră privind modelul integrativ al fluxului prin evidenţierea utilităţii sale în sistematizarea şi prezentarea procesuală a antecedentelor, dimensiunilor şi consecinţelor stării de flux on-line. În secţiunea ce urmează, vom realiza o analiză comparativă a modelelor fluxului în mediul on-line. 2.3.1. O analiză comparativă a modelelor fluxului în mediul on-line Analizând modelele fluxului din mediul off-line şi on-line discutate anterior, constatăm că unele constructe sunt prezente în toate, în timp ce altele sunt unice pentru un anumit model. Acelaşi concept poate fi utilizat cu nume diferite. În timp ce Ghani (1995) şi Chen (2000) se concentrează pe antecedentele primare, Hoffman şi Novak (1996) şi, de asemenea, Skadberg şi Kimmel (2004), au în vedere şi antecedentele secundare sau indirecte care generează fluxul prin constructe mediatoare. În general, modelele fluxului în Daniel Rareş Obadă 42 mediul on-line par să sugereze următoarele trei etape, ca un cadru teoretic al fluxului, aşa cum sunt descrise mai jos: antecedentele fluxului; experienţa de flux; consecinţele fluxului. Studiul empiric derulat de Novak et al. (2000) indică interacţiuni mai complexe, iar unele constructe au o influenţă directă sau indirectă asupra fluxului. Cu toate acestea, modelul teoretic din 1996 utilizează cadrul comun al antecedentelor fluxului, experienţei de flux şi al consecinţelor fluxului. Novak et al. (2000) se abat doar puţin prin distincţia între antecedentele primare şi secundare ale experienţei optime. Chen (2000) validează cele trei etape cu factorii incluşi în studiul său. Concluzionăm că, deşi există dezbateri cu privire la includerea factorilor în fiecare etapă a fluxului, următoarea structură a fluxului este în general acceptată: antecedentele fluxului, experienţa de flux şi consecinţele fluxului. 2.3.2. Discrepanţe în modelele fluxului Modelele prezentate anterior prezintă şi numeroase discrepanţe ce merită a fi menţionate. Facem trimitere în acest sens la Finneran şi Zhang (2005), care punctează trei provocări conceptuale ce sunt prezente în modelele fluxului: discrepanţe privind constructele şi structura lor; omisiunea diferenţelor individuale (a trăsăturilor şi a stărilor individului) în majoritatea modelelor fluxului; distincţia între artefact şi sarcină, care ar trebui să contribuie la definirea mai exactă a antecedentelor fluxului. Într-o analiză a principalelor constructe utilizate din 1977 până în 1996, Novak et al. (2000) creează o listă cu treisprezece variabile ce se regăsesc frecvent în studiile experienţei optime, cele mai importante fiind: provocările şi abilităţile, concentrarea atenţiei, controlul, afectele pozitive, comportamentul exploratoriu, nivelul optim de stimulare şi teleprezenţa. În medie, fiecare studiu recenzat ia în considerare patru dintre cele treisprezece constructe. Novak et al. (2000) încearcă să includă aceste treisprezece constructe în modelul lor. Cu toate acestea, nu se confirmă că cele treisprezece constructe ar aparţine constructului de flux. În disertaţia doctorală, Chen (2000) elimină trei dimensiuni şi studiază zece constructe ce nu fac parte din cele propuse de Novak et al. (2000). Cele trei dimensiuni ce lipsesc (obiective clare, fuziunea acţiunii şi conştientizării, precum şi pierderea conştiinţei de sine) sunt importante, deoarece provin direct din studiile lui Csikszentmihalyi. În plus, faţă de discrepanţele privind introducerea constructelor în modelul fluxului, unele modele plasează constructele în stadii diferite (ca antecedente ale fluxului, dimensiuni ale experienţei de flux sau ca rezultate/consecinţe). Spre exemplu, Ghani (1991, 1994) consideră concentrarea şi bucuria ca dimensiuni ale experienţei de flux, în timp ce alţi Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 43 cercetători (Chen, 2000; Novak et al., 2000) plasează concentrarea ca antecedent al fluxului, iar bucuria ca o consecinţă a fluxului. Modelarea cu ecuaţii structurale le-a permis cercetătorilor să arate influenţa directă şi indirectă a dimensiunilor fluxului. Cu toate acestea, modelele inconsistente par să persiste, iar consecinţele stării de flux on-line nu sunt în totalitate identificate. 2.4. Repere metodologice ale studierii fluxului în mediul on-line Studierea fluxului în activităţile tradiţionale, off-line, este o provocare din punct de vedere metodologic, însă aceste provocări sunt şi mai mari atunci când se studiază fluxul în mediul on-line. Încă din 1990, cercetătorii au investigat fenomenul de flux în comunicarea mediată de calculator (Ghani et al., 1991; Trevino şi Webster, 1992), în cazul productivităţii software-urilor de birou pe calculatoarele de tip desktop (Ghani, 1995; Ghani şi Deshpande, 1994; Webster et al., 1993), precum şi în cazul activităţilor web în general (Chen, 2000; Chen et al., 1999; Pace, 2004). În această secţiune, vom prezenta provocările metodologice cu care aceste studii, precum şi altele, s-au confruntat. Considerăm acest demers important pentru prezenta lucrare, pentru a sistematiza modalităţile de operaţionalizare şi măsurare a conceptului de flux, în vederea atingerii unuia dintre obiectivele cercetării, stabilit încă de la începutul lucrării: dezvoltarea unui instrument de măsurare valid pentru antecedentele stării de flux, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Aşadar, ne vom referi la aceste provocări metodologice în secţiunile ce urmează ale acestei lucrări. 2.4.1. Operaţionalizarea conceptului de flux Consultând literatura de specialitate, constatăm că cercetătorii au întâmpinat dificultăţi şi în operaţionalizarea conceptului de flux. Echilibrul între abilităţi şi provocări este, teoretic, cea mai importantă condiţie pentru experienţa de flux (Csikszentmihalyi, 1990; Massimini şi Carli, 1988), dar operaţionalizarea raportului abilităţi/provocări este problematică. Ellis et al. (1994) iau în considerare complexitatea constructelor de abilitate şi provocare, motiv pentru care atrag atenţia că scalele unidimensionale s-ar putea să nu genereze măsurări valide. Ei au observat că aceste constructe ar putea măsura provocările emoţionale, mentale, fizice şi abilităţile individului. Până în prezent, cercetările empirice au măsurat abilităţile şi provocările, în primul rând unidimensional. De exemplu, Novak et al. (2000) măsoară abilităţile şi provocările, axându-se pe mediu sau pe artefact (de exemplu, în cazul utilizării web-ului), ignorând sarcina (în cauză), de exemplu găsirea unui preţ mic la biletele de avion. Pilke (2004), într-un studiu empiric realizat prin interviuri semi-structurate, constată că obstacolul cel mai frecvent invocat de respondenţi în atingerea stării de flux este reprezentat de abilităţile insuficiente ale utilizatorului pentru a folosi interfaţa. În opoziţie, un alt studiu derulat de Skadberg şi Kimmel (2004) operaţionalizează abilităţile şi provocările în funcţie de cunoştinţele în domeniu şi de conţinutul unui site web, dar nu şi în funcţie de mediu. Daniel Rareş Obadă 44 În plus faţă de ambiguitatea existentă cu privire la tipurile de provocări şi de abilităţi care ar trebui măsurate, mulţi respondenţi nu raportează corect atunci când sunt rugaţi direct să măsoare astfel de constructe. Spre exemplu, Chen et al. (1999) îi întreabă pe respondenţii din primul eşantion: „Aţi avut vreodată sentimentul de provocare pozitivă în timpul navigării pe web?". Mulţi dintre ei au scris comentarii, declarând că nu au înţeles întrebarea. Cercetătorii au adăugat apoi opţiunea „Nu înţeleg ce înseamnă provocare pozitivă" şi 38% dintre respondenţii celui de-al doilea eşantion au selectat această opţiune. De asemenea, mulţi utilizatori erau nefamiliarizaţi cu ideea de control, un alt factor important în modelul fluxului. Când li s-a adresat întrebarea: „Aţi avut vreodată sentimentul că aţi deţine controlul în timpul navigării web?", 25% dintre respondenţii din primul eşantion au comentat spunând că nu ştiu ce însemnă acest lucru, iar când a fost adăugată opţiunea „Nu ştiu", 18% dintre respondenţii din al doilea eşantion au selectat-o. Novak et al. (2000) remarcă şi ei o problemă privind măsurarea controlului în studiile lor, deoarece încrederea pentru constructul de control este mai mică de 0,6. În mod similar, controlul, una dintre cele cinci dimensiuni ale absorbţiei cognitive, are o încărcare de 0,64 în studiul lui Agarwal şi Karahanna (2000), mai mică decât fiecare dintre celelalte dimensiuni şi sub limita de 0,6. Din cauza lipsei de precizie conceptuală a fluxului, chiar operaţionalizarea constructului de flux a fost inconsecventă în cercetările empirice. Unele studii estimează fluxul prin măsurarea sentimentului de control, a concentrării atenţiei, curiozităţii şi interesului intrinsec al subiecţilor (Nel et al., 1999; Trevino şi Webster, 1992; Webster et al., 1993). Alte studii estimează fluxul prin măsurarea bucuriei şi a concentrării (Ghani şi Deshpande, 1994; Ghani et al., 1991). Pentru a menţine holismul constructului de flux, unii cercetători (Chen, 2000; Chen et al., 1999; Novak et al., 2000) operaţionalizează fluxul, solicitându-le subiecţilor să citească trei descrieri ale experienţei optime şi să evalueze cât de exactă este fiecare dintre aceste descrieri pentru experienţa lor. Iată un exemplu de o astfel de descriere: Mintea mea nu rătăceşte. Nu mă gândesc la altceva. Sunt total implicat în ceea ce fac. Corpul meu se simte bine. Parcă nu aud nimic. Lumea pare să fie departe de mine. Sunt mai puţin conştient de mine însumi şi de problemele mele. (Chen et al., 1999) Cu toate acestea, operaţionalizarea constructului de flux rămâne dificilă. Rezumând, operaţionalizarea raportului provocări/abilităţi este un factor determinant al stării de flux on-line şi necesită o abordare serioasă şi creativă. Bazându-se pe rezultatele acestor studii anterioare, Hoffman şi Novak (1996) au dezvoltat un model conceptual care încerca să explice relaţia între flux şi comportamentul consumatorului în mediul on-line. Modelul lor conţine o structură explicită pentru influenţele directe şi indirecte ale fluxului, precum şi relaţiile dintre constructele modelului şi rezultatele comportamentale. Modelul conceptual al lui Hoffman şi Novak (1996) a pus bazele pentru testarea formală, empirică, ce a fost ulterior realizată de către Novak et al. (2000). Utilizând datele provenite de la un sondaj realizat pe mai mult de 1600 de utilizatori web, Novak et al. (2000) au dezvoltat şi rafinat un model al fluxului utilizând modelarea cu ecuaţii structurale. Acest model structural reunea componentele unei experienţe on-line Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 45 captivante. În ciuda complexităţii modelului lui Novak et al. (2000), a dimensiunii mari a eşantionului şi a gradului de sofisticare al tehnicilor de analiză utilizate, studiul lor a fost criticat pentru faptul că a eşuat în a operaţionaliza concepte-cheie, cum ar fi fluxul, provocarea şi abilitatea, şi că a ţinut cont doar de anumite activităţi pe web. Comentând o lucrare din 1998, Chen et al. (1999) scriau: Operaţionalizările fluxului realizate în trecut au implicat măsurări ce îi întrebau pe subiecţi despre provocările şi abilităţile percepute în îndeplinirea şi depăşirea provocărilor. Credem că aceste operaţionalizări sunt puţin probabil a fi înţelese de către subiecţi în toate, dar chiar şi în cele mai banale activităţi (de exemplu, practicarea unui sport fizic), generând astfel definiţii nesigure. Mai mult, deoarece web-ul este un mediu ce implică activităţi multiple ce sunt foarte complexe, interpretările subiecţilor privind „provocările" şi „abilităţile" sunt, foarte probabil, chiar mai confuze. (Chen et al., 1999) Conceptele de provocare şi abilitate tind să joace un rol important în cercetările fluxului, deoarece sunt recunoscute a fi o condiţie prealabilă a experienţei de flux (Csikszentmihalyi, 1990; 1997). Chen et al. (1999) trag un semnal de alarmă privind modul în care Hoffman şi colegii săi au gestionat aceste concepte, având în vedere faptul că web-ul este un mediu interactiv, ce facilitează numeroase şi diverse activităţi creative, de comunicare sau de colaborare. Exemplele includ căutarea sau navigarea pentru a găsi informaţii, încărcarea sau descărcarea de fişiere, citirea şi trimiterea de e-mailuri, citirea şi postarea de mesaje în grupurile de ştiri, ascultarea de clipuri audio, vizualizarea de animaţii şi de clipuri video, jucarea de jocuri, discuţiile cu prietenii, conversaţiile verbale prin telefonia pe internet, crearea de pagini web şi multe altele. Deoarece activităţile din mediul on-line prezintă provocări diferite şi necesită abilităţi diferite, Chen et al. (1999) argumentează că web-ul ar trebui văzut ca un mediu cu activităţi multiple, iar concepte precum fluxul, provocarea sau abilitatea ar trebui operaţionalizate în funcţie de anumite activităţi web. Ideea susţinută de Chen et al. (1999) este aceea că sensul provocărilor şi abilităţilor pe web este în mod necesar situat în timp şi în spaţiu, şi depinde de ceea ce face utilizatorul şi de obiectivul/ele pe care acesta îl/le urmăreşte. În studiile lor, Chen et al. (1999) au confirmat ipoteza că mai multe tipuri de activităţi on-line pot facilita fluxul. De asemenea, cercetătorii au confirmat că utilizarea unor termeni precum provocare sau control, în contextul unor activităţi web, slăbesc capacitatea respondenţilor de a raporta experienţele lor de flux în cazul în care metoda de cercetare utilizată este sondajul. În concluziile adresate la sfârşitul lucrării, Chen et al. (1999) susţin că trebuie realizate mai multe cercetări pentru operaţionalizarea unor concepte-cheie asociate fluxului, înainte ca cercetătorii să poată oferi o introspecţie mai clară a activităţilor web care sporesc sau facilitează apariţia experienţelor de flux. Novak et al. (2000) au exprimat un punct de vedere similar în raportul lor, recunoscând că eforturile cantitative de modelare a constructului de flux au fost îngreunate de confuziile considerabile existente în literatura de specialitate privind definiţia conceptuală Daniel Rareş Obadă 46 a fluxului. În lipsa unei definiţii exacte, a fost dificilă atât măsurarea empirică a fluxului, cât şi punerea în practică a conceptului. Atât Koufaris (2002), cât şi Agarwal şi Karahanna (2000) au remarcat faptul că fluxul este un construct prea larg definit şi prezintă probleme serioase din cauza numeroaselor moduri în care definiţiile acestuia au fost operaţionalizate, testate şi aplicate. De exemplu, în timp ce Trevino şi Webster (1992) operaţionalizează fluxul ca pe o combinaţie liniară a patru caracteristici: control, atenţie, curiozitate şi interes intrinsec, Webster şi colegii săi (1993) s-au aflat în imposibilitatea de a distinge empiric între două dimensiuni ale fluxului: interes intrinsec şi curiozitate. Prin urmare, Webster et al. (1993) au recomandat ca fluxul să fie compus mai degrabă din trei decât din patru dimensiuni, dimensiunea a treia reprezentând o combinaţie de interes intrinsec şi curiozitate. Alte conceptualizări ale experienţei de flux în interacţiunile om-computer sunt oferite de Ghani şi Deshpande (1994), Ghani et al. (1991), precum şi de Hoffman şi Novak (1996). Ghani et al. (1991), în studiul lor privind interacţiunea mediată de computer, au constatat că provocarea şi controlul sunt prognozate de flux. De asemenea, controlul şi fluxul au prognozat utilizarea exploratorie, care, la rândul ei, a prognozat intenţia de utilizare. Trevino şi Webster (1992) au folosit o operaţionalizare diferită a fluxului, care a constat în măsurarea a patru dimensiuni: controlul, concentrarea atenţiei, curiozitatea şi interesul intrinsec. Novak et al. (2000) conceptualizează fluxul on-line ca pe o stare cognitivă, experimentată în timpul navigării, ce este determinată de: niveluri ridicate de abilităţi şi control; niveluri ridicate de provocare şi de activare; concentrarea atenţiei, care este sporită de interactivitate şi teleprezenţă. Hoffman şi Novak (1996) au susţinut că fluxul determină o serie de rezultate pozitive, cum ar fi o experienţă subiectivă pozitivă, o învăţare crescută şi un control comportamental perceput. În ceea ce priveşte măsurarea fluxului, ei nu au furnizat o scală de măsurare, ci au propus ca orice măsurare a constructului să includă condiţiile antecedente, dimensiunile şi consecinţele sale. În studiul lor din 2000, Novak et al. au utilizat date colectate de la 2037 de utilizatori web şi au declarat că fluxul poate fi definit ca un set de relaţii directe între 13 constructe unidimensionale (de exemplu, importanţă, provocare, interactivitate, activare, ludic, afecte pozitive, comportament exploratoriu, distorsiunea timpului, nivel de stimulare optimă şi concentrare a atenţiei) şi trei variabile de utilizare a web-ului (cum ar fi: experienţa de utilizare a web-ului, timpul de utilizare a web-ului şi utilizarea aşteptată în anii următori). În acelaşi studiu, ei au găsit efecte semnificative pentru antecedentele pentru care s-au emis ipoteze: abilitate şi control, provocare şi activare, dar au constatat că influenţa exercitată de concentrarea atenţiei asupra fluxului a fost mediată de teleprezenţă şi de un alt construct: distorsiunea timpului. În studiile din literatura de specialitate privind starea de flux on-line, s-au adoptat conceptualizări alternative, de multe ori cu terminologii diferite, cu privire la dimensiunile Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 47 majore relaţionate constructului de flux, aşa cum este ilustrat în Tabelul nr. 2 (a se vedea Anexa nr. 1). Tabelul nr. 2 din Anexa nr. 1 prezintă principalele dimensiuni ale constructului de flux, fie ca „reflective", fie ca „formative". Ca formative, aceste dimensiuni sunt prezentate ca antecedente, iar ca reflective sunt prezentate ca factori. Împreună, aceste conceptualizări susţin rolul-cheie jucat de experienţa de flux în modelarea comportamentelor individuale ale clienţilor în mediul on-line. În timp ce conceptualizările autorilor converg cu privire la bucurie sau la interesul intrinsec în calitate de dimensiuni, şi al teleprezenţei ca antecedent al fluxului, ele se deosebesc în ceea ce priveşte provocările/abilităţile, concentrarea atenţiei, controlul, curiozitatea/comportamentul exploratoriu. 2.4.2. Modalităţi de măsurare a fluxului Analizând studiile de specialitate privind starea de flux on-line din perspectivă metodologică, am constatat că cercetătorii au utilizat atât măsurători unidimensionale, cât şi multidimensionale în evaluarea experienţei optime. În cele ce urmează, ne vom referi la ambele tipuri de măsurători, evidenţiind punctele tari şi punctele slabe ale fiecărei abordări. Considerăm analiza noastră extrem de importantă pentru fundamentarea opţiunilor de măsurare a stării de flux on-line experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Măsurători unidimensionale ale fluxului Novak et al. (2000) au măsurat fluxul cu ajutorul unui instrument ce conţinea trei itemi, prefaţaţi de o descriere a fluxului (o astfel de descriere am prezentat într-o secţiune anterioară). O serie de cercetători au folosit acest instrument sau modificări ale acestuia (de exemplu, Choi, Kim şi Kim, 2007; Hsu şi Lu, 2003; Luna, Peracchio şi de Juan, 2002; Korzaan, 2003; Sicilia, Ruiz, şi Munuera, 2005). Cei care au adoptat o asemenea abordare privesc fluxul ca pe un construct unidimensional, cu un set de constructe auxiliare ce servesc ca antecedente şi consecinţe ale fluxului. În contrast cu măsurătorile unidimensionale directe ale fluxului, unii cercetători s-au angajat în măsurători derivate unidimensionale ale fluxului, care utilizează constructele constitutive, relaţionate cu cel de flux, printr-o măsurare generală. Asemenea măsurători derivate sunt bazate pe modelul fluxului cu patru canale, definit de abilităţi şi provocări percepute. În modelul cu patru canale, fluxul este în întregime determinat de congruenţa între abilităţi şi provocări. De-a lungul acestor linii, Mathwick şi Rigdon (2004) au utilizat grupuri de analiză pentru a identifica „un grup de flux" format din persoane cu un nivel ridicat al abilităţilor în căutarea pe internet şi în gestionarea provocărilor mari determinate de navigare în cazul unei sarcini de căutare. Alternativ, Shin (2006),precum şi Pearce, Ainley şi Howard (2005) au măsurat fluxul prin diferenţa între abilităţi şi provocări. Alte măsurători derivate ale fluxului sunt realizate de cercetătorii ce au construit scale însumate pentru a măsura fluxul şi în care itemii din scalele însumate corespund constructelor care sunt relaţionate cu cel de flux. În construirea unor măsurători derivate, Skadberg şi Kimmel (2004) definesc fluxul în termeni de distorsiune a timpului şi plăcere, în timp ce Senecal, Gharbi şi Nantel (2002) îl Daniel Rareş Obadă 48 definesc ca pe o activitate în care individul este cuprins de concentrare, control, provocare şi bucurie. Jiang şi Benbasat (2005) utilizează o scală ce însumează 11 itemi, dezvoltată de Webster et al. (1993), pentru a măsura controlul, atenţia şi bucuria. Choi, Kim şi Kim (2000) utilizează o scală cu 6 itemi în vederea măsurării fluxului în timpul jocurilor on-line, scală compusă din două întrebări pentru a măsura interesul intrinsec, două pentru curiozitate, una pentru control şi una pentru concentrarea atenţiei. Avantajele măsurătorilor fluxului ce utilizează autoraportările sunt: uşurinţa în administrare şi posibilitatea corelării răspunsurilor autoraportate ale experienţei fluxului cu un set de constructe auxiliare ce servesc ca antecedente şi consecinţe ale experienţei optime. Subiecţilor li s-a prezentat un scenariu prin care trebuiau să descrie experienţa de flux – însă, acest lucru a presupus ca ei să înţeleagă intuitiv şi holistic conceptul de flux, iar răspunsurile oferite în urma înţelegerii acestui concept pot fi corelate cu antecedente specifice şi cu rezultatele fluxului. Dezavantajele abordării directe includ posibilitatea ca subiecţi diferiţi să interpreteze fluxul în moduri diferite, creând erori de măsurare şi necesitând ca antecedentele fluxului cum ar fi concentrarea, controlul, bucuria şi provocarea – să fie separate de experienţa de flux în sine. Abordările derivate au aceleaşi avantaje ca cele ce utilizează autoadministrarea. Acestea furnizează subiecţilor itemi la care ei să răspundă, sporind şansele ca aceştia să interpreteze instrucţiunile în acelaşi mod. Un mare dezavantaj al abordării derivate este acela că estompează distincţia între antecendentele şi consecinţele fluxului, creând o problemă majoră de definire a modului în care constructele şi itemii ar trebui să fie incluşi într-o scală însumată. Aceste probleme ce ţin de definirea conceptului pot fi sesizate în inconsistenţa setului de itemi utilizaţi de diferiţi cercetători, precum şi în efortul acestora de a crea o scală prin care să se măsoare fluxul. Astfel, chiar dacă subiecţi diferiţi vor interpreta itemii în acelaşi fel, cercetători diferiţi nu vor asuma aceleaşi definiţii ale fluxului. Măsurători multidimensionale ale fluxului Cercetătorii au utilizat în studierea fluxului şi măsurători multidimensionale. Măsurătorile multidimensionale ale fluxului oferă o serie de soluţii la problemele măsurătorilor derivate unidimensionale. Ne vom referi la ele în cele ce urmează. Decât să măsoare controlul, concentrarea, bucuria şi provocarea într-un singur construct care se presupune a fi unidimensional, unii cercetători măsoară fiecare construct individual, angajând modele structurale pentru a testa dacă aceste constructe constitutive construiesc un factor mai mare numit flux. Trebuie să amintim că unii cercetători au studiat fluxul pur şi simplu prin măsurarea unui set de concepte legate de flux. De exemplu, Koufaris (2002) măsoară fluxul per total, în loc să măsoare un set de cinci constructe relaţionate cu fluxul (control, bucurie, concentrare, utilitate percepută, uşurinţa percepută în utilizare). Richard şi Chandra (2005) au testat un model bazat pe teoria fluxului şi măsoară interactivitatea, abilităţile, provocările, implicarea şi comportamentul exploratoriu – dar nu fluxul. Bridges şi Florsheim (2008) utilizează o abordare similară, definind elementele fluxului ca fiind teleprezenţa, distorsiunea timpului, abilităţile, viteza de interacţiune şi importanţa. Elementele nu sunt direct modelate, ci sunt utilizate în mod individual pentru a prezice rezultatul măsurătorii. Aceste studii nu fac presupuneri despre natura fluxului, ci se concentrează pe interdependenţele din cadrul unui set de constructe presupuse a fi relevante pentru flux. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 49 Majoritatea cercetătorilor adoptă o abordare multidimensională a fluxului, care presupune testarea unui construct de ordin superior (mai general) interpretabil ca flux şi care este susţinut statistic. Reamintim că Law, Wong şi Song (2004) au definit un construct multidimensional ca pe un construct ce implică mai mult decât o singură dimensiune. Dimensiunile sau factorii sunt, de regulă, moderat corelaţi şi sunt reprezentări imperfecte ale unui construct de interes, latent, de ordin superior. Dimensiunile sunt grupate sub acelaşi construct de ordin superior, deoarece fiecare reprezintă o parte din constructul latent multidimensional global. Cercetările conceptuale şi calitative pot fi foarte utile în definirea constructelor constitutive, care pot fi ulterior testate ca un factor de ordin superior al fluxului. Un exemplu este cel oferit de Pace (2004), care urmărea mai degrabă construirea teoriei decât testarea fluxului. În cadrul unor interviuri în profunzime semi-structurate, respondenţii au fost solicitaţi să descrie experinţele pe care le-au avut atunci când s-au aflat în stare de flux şi utilizau web-ul în scopul căutării unor informaţii. Pe baza datelor, s-au identificat categorii ce au fost codificate, determinându-se relaţiile dintre acestea. Modelul de tip hartă rezultat este similar cu cel propus de Hoffman şi Novak (1996). Pace (2004) conceptualizează fluxul ca pe un construct multidimensional ce cuprinde bucuria descoperirii, reducerea gradului de conştientizare a mediului, distorsiunea timpului, fuziunea acţiunii şi conştientizării, sentimentul de control, vigilenţa mentală şi teleprezenţa. Unele dintre aceste constructe sunt considerate de către Hoffman şi Novak (1996) a fi antecedente ale fluxului (de exemplu: controlul, teleprezenţa şi distorsiunea timpului), în timp ce altele consecinţe (de exemplu: bucuria descoperirii). Cu toate acestea, metodologia calitativă a lui Pace nu poate aborda problema cauzalităţii fără setul multi-dimensional al constructului identificat a descrie fluxul. Un exemplu de modelare structurală utilizată pentru a identifica un factor de ordin superior al fluxului este analiza lui Agarwal şi Karahanna (2000), într-un context mai larg de absorbţie cognitivă. Cinci dimensiuni, incluzând disocierea temporală, imersiunea concentrată, bucuria sporită, controlul şi curiozitatea au fost identificate pe baza suprapunerii de definiţii de la o serie de studii care au analizat fluxul. În modelul lor teoretic, fluxul, conceptualizat ca o absorbţie cognitivă, duce la creşterea utilităţii şi la o uşurinţă în utilizare mai mare, ceea ce conduce la intenţii comportamentale de utilizare. Modelul lor încorporează Modelul de Acceptare Tehnologică (TAM) (Davis, 1989) utilizat pe scară largă pentru a prognoza adoptarea de tehnologii. În contextul acestui model, absorbţia cognitivă (fluxul) este un precursor atât al utilităţii percepute, cât şi al uşurinţei precepute de utilizare, două componente-cheie ale TAM. Analizând literatura de specialitate, am constatat că unii cercetătorii au privit fluxul ca pe un construct de ordinul al doilea, ce cuprinde o serie de constructe de ordinul întâi. Probabil că cea mai ambiţioasă abordare este cea a lui Huang (2006), care a văzut fluxul, implicarea situaţională şi implicarea de durată ca pe construct de ordinul al treilea, având relaţii diferite cu un set de constructe de ordinul al doilea şi de ordinul întâi. Dintre constructele de ordinul întâi enumerăm: controlul, curiozitatea, bucuria şi interesul – care sunt relaţionate cu fluxul, bucuria şi interesul care, de asemenea, se suprapun cu implicarea, curiozitatea şi interesul. În mod similar lui Huang (2006), Chou şi Ting (2003) conceptualizează fluxul într-un model conceptual ca pe un construct de ordin superior, compus dintr-un factor de Daniel Rareş Obadă 50 empatie (concentrare şi distorsiune a timpului) şi un factor de descoperire (ludic şi comportament exploratoriu). De asemenea, Huang (2003) utilizează un model structural ce include patru constructe separate pentru flux – control, atenţie, curiozitate şi interes. Sanchez-Franco (2006) foloseşte un factor de ordin superior, compus din bucurie şi concentrare. Un avantaj al abordării multidimensionale de măsurare a fluxului folosind modelele structurale este acela că permite teste statistice în vederea determinării constructelor constitutive ce ar trebui privite fie ca parte dintr-un factor de ordin mai înalt de măsurare a fluxului, fie ca antecedente sau consecinţe ale acestui factor. Abordarea multidimensională, datorită faptului că identifică statistic constructele valide, de rang mai înalt, în măsurarea fluxului, furnizează o bază raţională de selectare a itemilor pentru realizarea unei scale unidimensionale derivate de măsurare a fluxului. Dezavantajele abordării multidimensionale sunt complexitatea crescută în colectarea datelor şi dependenţa faţă de modelul structural ce rezultă în urma colectării datelor. În plus, atunci când fluxul este definit ca un construct de ordin superior, există o anumită ambiguitate a constructelor constitutive, care pot fi considerate consecinţe ale fluxului din punct de vedere statistic. Acest lucru este ilustrat în Tabelul nr. 2 (a se vedea Anexa nr. 2), în care se prezintă o sinteză realizată de Nah et al. (2011) şi actualizată de noi, pe care o considerăm a fi extrem de valoroasă, deoarece este o imagine globală asupra modului în care a fost măsurat constructul de flux. Măsurătorile multidimensionale ale fluxului utilizate pentru a identifica un factor de ordin mai înalt oferă o definiţie holistică a fluxului, ce poate fi testată pentru o potrivire/adecvare statistică într-un model structural. În examinarea multidimensionalităţii fluxului, unii cercetători aplică una dintre cele trei reguli ale lui Bailey (1994) – conceptual, operaţional şi empiric – pentru delimitarea unui tip de construct global. De asemenea, ei dezvoltă o tipologie care descrie mai multe categorii de constructe derivate din relaţiile între dimensiuni şi cum se plasează aceste dimensiuni faţă de constructul general, de ordin superior (în acest caz, fluxul). Cercetătorii ce utilizează examinarea multidimensionalităţii testează dacă fluxul ar trebui considerat a fi un construct multidimensional „reflectiv" sau „formativ". Reamintim că, în cazul scalelor reflective din măsurările de marketing, variabila latentă de tip construct (în acest caz, fluxul) este cauza comportamentului unui anumit indicator sau item, direcţia de cauzalitate fiind dinspre construct spre itemii x1, x2, x3 etc. În acest caz, este ilustrativ modelul reflectiv al fluxului. Scalele reflective sunt cele pentru care toţi indicatorii/itemii incluşi sunt cauzaţi de un construct sau de o dimensiune comună, astfel încât o modificare produsă în construct afectează toţi itemii. Itemii sunt manifestări ale constructului şi sunt interschimbabili. Excluderea unui item nu afectează domeniul conceptual al constructului. În cazul scalelor formative în măsurările de marketing, variabila compozită (sau constructul care, în acest caz, este fluxul) este compusă din mai multe variabile independente; direcţia de cauzalitate este dinspre indicatori/itemi spre construct – o modificare în itemul x1 duce la o modificare în construct, un exemplu în acest sens fiind modelul formativ al fluxului. Scalele formative se utilizează într-o cercetare atunci când un construct este văzut ca o combinaţie explicativă formată din mai mulţi indicatori. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 51 Constructul este definit ca un scor total ponderat al tuturor itemilor, fiecare item fiind o dimensiune independentă. Itemii definesc constructul. O scală formativă este de încredere atunci când sunt luaţi în calcul toţi posibilii itemi explicativi relevanţi; neconsiderarea unui item important afectează decisiv rezultatele cercetării. Scalele sunt testate, pentru a li se evalua validitatea, utilizând argumente teoretice şi opiniile experţilor. Specificarea greşită a itemilor este eroarea cea mai frecventă pentru cercetările care utilizează astfel de tipuri de scale. O diferenţă majoră între perspectiva formativă şi cea reflectivă a constructelor mutidimensionale este aceea că pot apărea erori în parametrii estimaţi, mai ales atunci când direcţia structurală între faţete şi constructele multidimensionale este inversată. Observaţii privind măsurarea fluxului în mediul on-line După cum s-a arătat anterior, măsurătorile unidimensionale ale fluxului sunt caracterizate de uşurinţa în administrare. În unele situaţii, o scală însumată sau o măsurare directă a fluxului poate fi tot ce este posibil de realizat în contextul unui studiu de cercetare mai larg. Măsurătorile unidimensionale ale fluxului sunt necesare pentru a reduce colectarea datelor în repetate rânduri, cum ar fi Metoda de Eşantionare a Experienţei (Csikszentmihalyi şi Csikszentmihalyi, 1988; Csikszentmihalyi şi LeFevre, 1989), prin care respondenţii sunt interceptaţi la intervale aleatorii de timp pe parcursul zilei şi sunt rugaţi să completeze un formular în care să raporteze experienţa lor. Măsurătorile multidimensionale ale fluxului permit ca factorul de ordin mai înalt să fie defalcat în două sau mai multe constructe constitutive, în funcţie de teorie şi de măsurătorile empirice de compatibilitate. În urma recenziei literaturii de specialitate, am concluzionat că, în vederea măsurării stării de flux, ar trebui utilizate mai multe tipuri de măsurători. Un set cuprinzător de măsurători ar putea include măsurătorile directe, unidimensionale ale fluxului (precum sunt cele folosite de Novak et al., 2000), utilizând o descriere a fluxului, precum şi o scală cu mai mulţi itemi prin care se măsoară o serie de constructe, cum ar fi cele identificate de Hoffman şi Novak (1996), Agarwal şi Karahanna (2000) sau Pace (2004). De asemenea, Chen et al. (2000) oferă în lucrarea lor câteva recomandări privind studierea experienţei de flux on-line. În primul rând, experienţele utilizatorilor web sunt multidimensionale, iar fluxul este un construct complex. Orice anchetă privind această experienţă nu ar trebui să se limiteze la o singură dimensiune. În al doilea rând, un instrument sau o scală utilizată pentru a măsura experienţele de flux ale utilizatorilor web ar trebui să poată cel puţin să distingă oamenii în stare de flux de cei care nu sunt în stare de flux. Cele câteva instrumente utilizate în studiile anterioare privind experienţa de flux ce apare în timpul utilizării calculatorului personal (Ghani şi Deshpande, 1994; Ghani et al., 1991; Webster et al., 1993; Trevino şi Webster, 1992) nu au fost capabile să distingă experienţa de flux de cea de non-flux. În al treilea rând, experienţa de flux este un fenomen efemer, situat în timp şi spaţiu, şi nu ar trebui studiată ca o experienţă generalizată. În caz contrar, subiecţii pot furniza impresiile lor generale şi nespecifice din mediul on-line, de-a lungul timpului. Daniel Rareş Obadă 52 În cazul unui studiu în care constructul de flux nu este în măsură să surprindă acele momente efemere sau nu este în măsură să reflecte experienţele interioare ale respondenţilor la un anumit moment, e posibil ca rezultatele să nu fie valide. În al patrulea rând, provocările şi abilităţile percepute sunt cei mai importanţi indicatori ai experienţei de flux. De vreme ce provocările şi abilităţile sunt variabile extrem de complexe, cercetătorii ar trebui să le operaţionalizeze cu atenţie. Fără o operaţionalizare corectă, aceste două variabile sunt destul de greu de înţeles de către subiecţi. În al cincilea rând, deoarece fluxul nu este o experienţă de zi cu zi, frecventă, utilizarea unui chestionar o sigură dată, s-ar putea să nu furnizeze suficiente date de încredere cercetătorilor, astfel încât aceştia să poate explora experienţa interioară a respondenţilor. Majoritatea cercetătorilor sunt de acord că măsurarea aceluiaşi individ, în mod repetat, în momente şi ocazii diferite, poate fi abordarea optimă în studierea experienţei optime (Stone, McGurrin, Sprague şi Stone, 1991; Wheeler şi Reis, 1991). 2.5. Implicaţii de marketing ale fluxului în mediul on-line Constructul de flux s-a dovedit a fi important din perspectivă de marketing datorită implicaţiilor pe care le are asupra comportamentului consumatorului on-line. Aşa cum am susţinut şi în secţiunile anterioare ale acestei lucrări, scopul demersului nostru de cercetare îl constituie studierea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Deşi interesul nostru este acela de a ne focaliza pe o mai bună înţelegere a modului în care starea de flux on-line poate contribui la creşterea calităţii percepute a site-ului web de brand, considerăm important să ne referim şi la alte studii din literatura de specialitate ce au investigat consecinţele experienţei optime. Dintr-o perspectivă de marketing, cele mai importante extensii ale modelului conceptual al lui Hoffman şi Novak (1996) s-au concentrat pe rolul fluxului în influenţarea atitudinilor, intenţiilor comportamentale şi comportamentului consumatorului. S-a arătat că fluxul poate influenţa atitudinea faţă de cumpărarea on-line (Korzaan 2003), atitudinea faţă de brand (Mathwick şi Rigdon, 2004; Sanchez-Franco, 2006), atitudinea faţă de învăţarea on-line (Choi et al., 2007) şi faţă de jocurile de noroc on-line (Hsu şi Lu, 2004). Atât componenta hedonică, cât şi cea utilitară a unui site web sunt afectate de flux (Huang, 2003), el influenţând valoarea hedonică a achiziţiei on-line (Senecal et al., 2002). De asemenea, Luna et al. (2003) au demonstrat că atitudinea faţă de un site web este influenţată de flux. Alte studii au constatat că fluxul influenţează şi intenţia de cumpărare on-line (Luna et al., 2002, 2003; Richard şi Chandra, 2005), intenţia de a reveni pe un site web (Koufaris 2002; Luna et al, 2002, 2003), intenţia de utilizare a web-ului (Agarwal şi Karahanna, 2000; Sanchez-Franco, 2006) şi intenţia de a juca jocuri on-line (Hsu şi Lu, 2003). Fluxul influenţează indirect, prin atitudine, intenţia de cumpărare on-line (Bridges şi Florsheim, 2008) şi de utilizare a web-ului (Sanchez-Franco, 2006). Hoffman şi Novak (1996) au emis ipoteza potrivit căreia utilizatorii unui site web care experimentează fluxul în timpul navigării, reţin mai mult din ceea ce percep decât ceilalţi care nu experimentează starea de flux acest lucru având implicaţii importante pentru marketing. Skadberg şi Kimmel (2004) au constatat că fluxul este cel mai important factor ce contribuie la creşterea învăţării şi că acest proces de învăţare, alături de Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 53 atractivitatea unui site web, este factorul cel mai important ce contribuie la schimbările atitudinale şi comportamentale. Consultând literatura de specialitate (de exemplu, Webster et al., 1993), constatăm că fluxul este corelat cu variabila control perceput. Hoffman şi Novak (1996) au arătat că variabila control perceput asupra propriului comportament este o consecinţă a fluxului. Agarwal şi Karahanna (2000) şi Huang (2006) considerau că variabila control contribuie la crearea unui construct de ordin superior fluxul. Alţi cercetători au descoperit dovezi potrivit cărora ar exista o relaţie între flux şi comportamentul exploratoriu, prin intermediul unor constructe relaţionate. Spre exemplu, Korzaan (2003) a constatat că există o relaţie directă între flux şi comportamentul exploratoriu, în timp ce Agarwal şi Karahanna (2000) şi Huang (2006) au arătat că atât curiozitatea, cât şi descoperirea contribuie la flux (Chou şi Ting, 2003). Cercetătorii atrag atenţia că fluxul prezintă şi alte consecinţe ce au implicaţii importante pentru comportamentul consumatorului în mediul on-line. Deoarece starea de flux este o recompensă în sine (de fapt, este propria sa recompensă), consumatorii pot, mai degrabă, explora mediul on-line datorită fluxului, decât într-o manieră intenţionată, cu scopul de a căuta o anumită informaţie. Astfel, prea mult flux poate să-l distragă pe consumator de la activităţile de cumpărare. Webster şi colegii săi (1993) au arătat că ludicul (un construct utilizat pentru a măsura fluxul) poate genera un timp mai mare pentru finalizarea unei sarcini, iar la extremă, sistemele de informaţii ludice pot fi atât de plăcute, încât să conducă la neglijarea altor sarcini (Webster et al., 1993). Cu toate acestea, dacă obiectivul de marketing în mediul on-line este de a încuraja consumatorul să îşi petreacă timpul pe un site web, examinând, de exemplu, informaţiile referitoare la un brand, atunci acest lucru nu este neapărat o problemă. Starea de flux a fost, de asemenea, corelată cu supra-implicarea, ce conduce la oboseală fizică şi mentală. O sursă a oboselii cognitive este complexitatea copleşitoare, inerentă conţinutului global în hipermedia (Gygi, 1990). Unii cercetători au studiat relaţia între experienţa de flux şi tipurile de comportamente dependente în spaţiul virtual, în vederea investigării dimensiunilor şi parametrilor acestei interconectări prospective (Voiskounsky, 2008). Studiile empirice desfăşurate în această direcţie au arătat că experienţa de flux este corelată negativ cu dependenţa de internet. Experienţa de flux şi stările dependente au puţine lucruri în comun, deşi repetarea anumitor acţiuni are loc, dar natura lor psihologică este în întregime incompatibilă şi diferită (Voiskounsky, 2008). Prin urmare, considerăm că acest rezultat împiedică încercările suplimentare de a valida ipoteza conform căreia dependenţele în mediul on-line şi fluxul au acelaşi fundal psihologic. Concluziile lui Voiskounsky (2008) sunt extem de importante, deoarece contribuie la o mai bună înţelegere a fenomenului de flux prin clarificarea naturii experienţei şi distingerea ei de alte experienţe similare. Pentru a sintetiza, vom conchide că, deşi există numeroase studii în literatura de specialitate care s-au axat pe studierea consecinţelor atitudinale şi comportamentale ale stării de flux, există o lipsă de cunoaştere a tuturor rezultatelor de marketing ale experienţei optime. Aşa cum am argumentat şi în prima parte a acestui capitol, înţelegerea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand ar contribui, din punct Daniel Rareş Obadă 54 de vedere teoretic, la o mai bună cunoaştere a consecinţelor fluxului on-line, precum şi a factorilor ce influenţează calitatea percepută a unui site web de brand. În cele ce urmează, ne vom referi la constructul de calitate percepută, insistând pe calitatea percepută a site-ului web de brand. 2.6. Starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand În ultimii ani, brandurile şi-au direcţionat o parte importantă din bugete pentru conceperea de strategii eficiente în mediul on-line, în vederea atingerii obiectivelor de marketing în acest mediu dinamic şi interactiv. Numeroase studii din literatura de specialitate arată că o calitate percepută ridicată a site-ului web de brand şi a serviciilor pentru clienţi conduce la un nivel mare de profitabilitate (Hoffman et al., 1995; Lohse şi Spiller, 1999; Vanitha et al., 1999; Tilson et al., 1998; Xia et al, 2003). Luând în considerare studiile menţionate anterior, pare rezonabil să susţinem ideea că, în mediul on-line, calitatea percepută a site-ului web de brand este unul dintre cei mai importanţi factori ce influenţează consumatorul înainte şi după cumpărare. Deşi există numeroase studii în literatura de specialitate privind conceptul de calitate percepută, analizându-le constatăm că nu există o distincţie clară între ceea ce constituie antecedentele, dimensiunile şi rezultelor acestui construct (Alzola şi Robaina, 2007). Cu toate acestea, Lin şi Lu (2000) consideră că, din perspectivă de marketing, este extrem de importantă identificarea factorilor ce influenţează calitatea percepută a unui site web de brand şi a variabilelor care afectează percepţiile clienţilor. Livrarea unor servicii de calitate prin intermediul site-urilor web de brand a căror funcţie principală este de informare este o strategie esenţială pentru succesul unei companii în mediul on-line. De Pelsmacker et al. (2014) susţin că site-urile web de brand sunt site-uri ce conţin informaţii referitoare la branduri sau la serviciile acestora. În opinia noastră, principala diferenţiere între site-urile web de brand şi site-urile de comerţ electronic este reprezentată de funcţia dominantă pe care o au acestea. Site-urile de comerţ electronic au ca principală funcţie facilitarea tranzacţiilor între o firmă şi clienţii săi în mediul on-line. Site-urile web de brand sunt site-uri ce conţin informaţii referitoare la brand sau la serviciile acestuia (De Pelsmacker et al., 2014) şi au ca principală funcţie informarea publicurilor cointeresate. Site-urile web de brand reprezintă o platformă ce permite interacţiunea cu, sau între, clienţi, precum şi colectarea datelor personale ale clienţilor, prin opţiunea de a se abona la newslettere (De Pelsmacker et al., 2010). De asemenea, site-urile web de brand sunt importante pentru a susţine şi menţine într-o manieră eficientă loialitatea grupurilor de utilizatori, şi implicit, a clienţilor unui brand în mediul on-line. Un site web de brand este esenţial pentru o comunicare constantă între brand şi publicurile cointeresate, precum şi pentru a crea o legătură emoţională pozitivă. Clienţii loiali ce au sentimente pozitive faţă de brand se aşteaptă să găsească mai multe informaţii despre produse pe internet, pe pagina web a brandului şi îşi pot dori chiar să intre în contact cu personalul sau cu oamenii din spatele brandurilor lor preferate (De Pelsmacker et al., 2010). Aşadar, site-urile web de brand trebuie să genereze un trafic constant pentru a putea duce la îndeplinirea obiectivelor de comunicare integrată de marketing ale brandului. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 55 Prin urmare, cea mai mare problemă cu care se confruntă site-urile web de brand este aceea de a atrage clienţi şi de a-i menţine. În acest context, constructul de calitate percepută a unui site web de brand este crucial. Pentru a atrage clienţi pe site-ul web de brand şi pentru a menţine traficul constant, managerii de marketing ai companiilor ce au prezenţă on-line trebuie mai întâi să înţeleagă cum percep şi evaluează clienţii serviciile brandului în mediul on-line. Aşadar, o înţelegere profundă a factorilor ce influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand este o condiţie sine qua non a unei strategii de marketing eficiente în mediul on-line. În pofida importanţei constructului de calitate percepută, există numeroase discrepanţe şi confuzii în literatura de specialitate privind semnificaţiile conceptului în mediul off-line şi on-line, dimensiunile acestuia, precum şi modalităţile de măsurare în mediul fizic, dar şi în mediul virtual. La toate acestea ne vom referi în cele ce urmează. 2.6.1. Constructul de calitate percepută delimitări conceptuale În această secţiune, pe baza literaturii de specialitate, ne vom referi la accepţiunile constructului de calitate percepută în mediul off-line şi în mediul on-line, precum şi la dimensiunile sale. Pentru a analiza calitatea percepută a site-ului web de brand, unii cercetători au considerat că acesta poate fi asimilat calităţii percepute a unui serviciu (Bouteffaha şi Gharbi, 2012). Potrivit lui Bouteffaha şi Gharbi (2012), site-ul web este un simulacru al unui serviciu, deoarece caracterul virtual al site-ului web este asemănător caracterului intangibil al serviciului. Aspectul interactiv este, de asemenea, numitorul lor comun. Consumatorul este activ atât în cazul navigării pe un site web de brand, cât şi atunci când doreşte să achiziţioneze un produs/serviciu de pe un site web de comerţ electronic. Astfel, în cazul site-urilor web, ca şi în cazul serviciilor, gestionarea atmosferei sau a ambientului este crucială. Prin urmare, literatura de specialitate referitoare la calitatea percepută a serviciilor poate fi utilizată ca un cadru teoretic pentru studierea calităţii percepute a site-urilor web de brand. Odată stabilit cadrul teoretic folosit pentru fundamentarea conceptuală a lucrării noastre, ne vom referi în cele ce urmează la originile conceptului de calitate percepută, la definiţiile acestuia, la modalităţile de măsurare a constructului în mediul off-line şi în mediul on-line, precum şi la instrumentele propuse de cercetători pentru evaluarea calităţii percepute a site-urilor web de brand. Definiţii şi dimensiuni ale calităţii percepute a serviciilor Analizând literatura de specialitate privind calitatea percepută, constatăm că, deşi există numeroase studii, conceptul de calitate percepută este destul de dificil de definit. Abordarea cercetătorilor a fost aceea de a propune mai întâi o serie de definiţii generale ale calităţii percepute, ca mai apoi să se focalizeze pe identificarea dimensiunilor şi pe diferenţierea acesteia de alte constructe similare, cum este cel de calitate a produsului sau de satisfacţie a consumatorilor. Daniel Rareş Obadă 56 Prima conceptualizare a constructului de calitate poate fi identificată în conceptul de management total al calităţii (engl.: Total Quality Management) propus de Walter Shewhart în anii 1931 (Shewhart, 1931). De atunci, definiţiile calităţii serviciilor au evoluat din punct de vedere conceptual, de la centrarea pe produs la centrarea pe consumator. Spre exemplu, pentru Deming (1986), calitatea constă în „îndeplinirea nevoilor clientului prin concentrarea pe o îmbunătăţire constantă şi pe reducerea variaţiilor". Juran (1989) conceptualizează calitatea ca fiind „compatibilitatea cu utilizarea, nevoia de caracteristici corespunzătoare ale unui produs lipsit de deficienţe". Brophy şi Coulling (1996) argumentează: „calitatea vizează satisfacerea nevoilor şi dorinţelor clienţilor". O scurtă analiză a acestor conceptualizări ale calităţii percepute evidenţiază faptul că primele definiţii ale calităţii s-au axat pe fiabilitatea produsului, ulterior concentrându-se pe consumator. Constatăm faptul că definiţiile calităţii care pot fi relaţionate cu servicii de calitate sunt cele care pun accent pe satisfacerea cerinţelor clienţilor. Schneider şi White (2004) au definit conceptul de calitate pe baza a trei abordări diferite: abordarea filosofică – calitatea este un sinonim al excelenţei înnăscute. Indivizi intră în contact cu ea, dar nu o pot defini – prin urmare, constructul de calitate nu este măsurabil. abordarea tehnică – sinonimă calităţii obiective sau conformităţii. Potrivit acestei abordări, calitatea poate fi măsurată obiectiv printr-un proces de investigare a defectelor sau a abaterilor de la standarde. Este o abordare ce se potriveşte produselor fabricate în masă. abordarea centrată pe utilizator – calitatea produsului/serviciului este determinată de utilizator. Calitatea depinde de percepţiile individuale ale clienţilor, care îi pot ghida pe cercetători la metodologia ce se află în spatele operaţionalizării şi măsurării calităţii serviciilor. Luând în considerare faptul că serviciile sunt direct legate de clienţii serviciilor, definiţiile calităţii trebuie să aibă în centru satisfacerea cerinţelor clienţilor. Curry şi Faulds (1986) argumentează necesitatea conceptualizării constructului de calitate percepută din perspectiva clientului; calitatea nu poate fi atinsă în mod obiectiv, deoarece este o judecată a clientului. Prin urmare, calitatea percepută a serviciilor este rezultatul conjuncţiei între servicii, client şi firmă. Potrivit acestei viziuni, calitatea percepută constă într-o evaluare şi o judecată a clientului privind serviciul în cauză. Definiţiile calităţii percepute bazate pe paradigma discrepanţei stipulează că rezultatul comparaţiei între ceea ce este perceput de client şi performanţa aşteptată este calitatea percepută. Parasuraman, Zeithaml şi Berry (1988) definesc calitatea percepută ca fiind „judecata consumatorului cu privire la gradul de excelenţă sau de superioritate atribuit unei entităţi, ce rezultă dintr-o comparaţie între aşteptări şi percepţiile relative privind performanţa". Conform acestei definiţi, calitatea percepută este o evaluare globală şi o abstractizare de înalt nivel, nu un atribut concret. Ideea fundamentală a lui Parasuraman şi a colegilor săi (1988) este aceea că acest concept de calitate percepută este relativ, în sensul că depinde de opţiunile disponibile. O altă definiţie generală a calităţii percepute este oferită de Oliver şi Swan (1989), care o consideră a fi „o evaluare, un răspuns afectiv sau emoţional". Acest punct de vedere asupra calităţii percepute generează o serie de confuzii în literatura de specialitate, deoarece distincţia între calitate percepută şi alte constructe similare, cum ar fi: calitatea produsului Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 57 şi satisfacţia consumatorilor este neclară. Considerăm că este necesară o discuţie cu privire la diferenţele între calitatea percepută şi celelalte constructe similare menţionate anterior, pentru o mai bună delimitare conceptuală. Concepte relaţionate calităţii percepute: calitatea produsului şi satisfacţia consumatorilor O sursă constantă a confuziilor existente în literatură privind conceptul de calitate percepută este similaritatea acestuia cu un alt concept, cel de satisfacţie a consumatorilor. Deşi cercetătorii au asumat că există o diferenţă între cele două constructe, ei nu au precizat clar care este diferenţa între ele (de exemplu, Parasuraman et al., 1988; Taylor şi Barker, 1994). Problema constă în faptul că ambele constructe (atât calitatea percepută, cât şi satisfacţia consumatorilor) sunt conceptualizate similar, ca evaluări ale clientului prin care acesta compară performanţa unui produs/serviciu cu anumite standarde. O posibilă diferenţă între calitatea percepută a serviciilor şi satisfacţia clienţilor constă în standardul de comparaţie utilizat de către client (Oliver şi Swan, 1989; Parasuraman, Zeithaml şi Berry, 1994) – acest lucru implicând antecedente diferite ale celor două concepte. În cazul în care două constructe au aceleaşi antecedente, ele sunt echivalente structural şi nu pot fi studiate independent. Oliver şi Swan (1989) definesc antecedentul-cheie al calităţii percepute ca fiind „congruenţa dorinţelor clientului", o comparaţie între „performanţă şi ceea ce clientul simte că ar trebui să ofere firma". Prin contrast, evaluările privind satisfacţia clientului se formează pe baza unei comparaţii între ceea ce clientul crede că se va întâmpla şi ceea ce s-a întâmplat de fapt (Oliver şi Swan, 1989). Prin urmare, în cazul unui client cu aşteptări iniţiale scăzute, satisfacţia ar putea fi ridicată, deşi calitatea percepută a serviciilor este slabă. Ostrom şi Iacobucci (1995) au constatat că antecedentele „ofertei", cum ar fi preţul, depozitul şi expertiza, afectează cel mai probabil calitatea percepută a serviciilor, în timp ce antecedentele „cererii", cum ar fi promptitudinea, mediul fizic şi serviciile de recuperare afectează cel mai probabil satisfacţia clienţilor. Gronroos (1988) are o altă abordare pentru a diferenţia cele două constructe. Spre deosebire de Ostrom şi Iacobucci (1995), el nu ia în considerare antecedentele celor două constructe, ci susţine că diferenţa între ele constă în intervalul de timp în care se aplică judecata clientului. În opinia lui Gronroos (1988), calitatea percepută a serviciilor este generată de procesul oferirii serviciului, este rezultatul percepţiei experienţei serviciului achiziţionat „aici şi acum". Gronroos (1988) consideră că satisfacţia clienţilor este o măsură cumulativă, pe termen lung, a felului în care aceste experienţe cu serviciile achiziţionate satisfac nevoile şi dorinţele clienţilor. Încheiem discuţia noastră cu privire la diferenţele între calitatea percepută şi conceptele de satisfacţie a consumatorului şi calitate a produsului punctând faptul că există suficiente argumente în literatura de specialitate pentru a susţine că acestea sunt concepte diferite. Definiţii ale calităţii percepute în mediul on-line Analizând studiile existente în literatura de specialitate şi cea populară, am identificat o serie de definiţii ale calităţii percepute în mediul on-line ce sunt utile în vederea clarificării semnificaţiei variabilei noastre dependente. Dacă în mediul off-line, definirea Daniel Rareş Obadă 58 calităţii percepute a fost uneori problematică, constatăm că aceste dificultăţi de conceptualizare a constructului se menţin şi în mediul on-line. Totuşi, putem observa că definiţiile calităţii percepute a site-urilor web sunt, în fapt, adaptări ale definiţiilor calităţii percepute a serviciilor în mediul on-line. Şi în cazul acestor definiţii, focalizarea este pe consumatori. Spre exemplu, site-urile e-qualité.com şi Audi Test Groupe definesc calitatea percepută de către un utilizator web ca fiind: „rezultatul conjucţiunii dintre o bună funcţionare tehnică, un real potenţial de seducţie şi respectarea promisiunilor afişate" (Sloïm, 2003). Zeithaml, Parasuraman şi Malhotra (2002) propun conceptul de e-calitate pentru a se referi la calitatea percepută în mediul on-line. Zeithaml et al. (2002) definesc conceptul de e-calitate ca fiind „gradul în care un site web facilitează comerţul, cumpărarea şi livrarea eficace şi eficientă a produselor". O altă definiţie a calităţii percepute a unui site web este cea propusă de Aladwani şi Palvia (2002). În opinia celor doi cercetători, „calitatea percepută este evaluarea de către utilizatori a caracteristicilor care îndeplinesc nevoile utilizatorilor şi care reflectă excelenţa generală a site-ului web" (Aladwani şi Palvia, 2002). În prezenta lucrare, vom opta pentru definiţia calităţii percepute propusă de Aladwani şi Palvia (2002), deoarece considerăm că surprinde mai bine esenţa constructului de calitate percepută a site-urilor web de brand. Totuşi, pentru o mai bună înţelegere a constructului de calitate percepută a site-ului web de brand, considerăm că se impune o analiză a literaturii de specialitate pentru a identifica dimensiunile constructului, atât din mediul off-line, cât şi în mediul on-line, precum şi antecedentele şi consecinţele sale. La toate acestea ne vom referi în secţiunile ce urmează. 2.6.2. Măsurarea calităţii percepute Măsurarea constructului de calitate percepută în mediul off-line şi în mediul on-line s-a dovedit o provocare pentru cercetători din cauza discrepanţelor existente în studiile de specialitate cu privire la dimensiunile constructului, locul în care este plasată fiecare componentă, dar şi din cauza caracteristicilor mediului on-line. Măsurarea calităţii percepute a serviciilor în mediul off-line: SERVQUAL Analizând literatura de specialitate, am constatat că cercetătorii au propus diferite scale pentru măsurarea calităţii percepute a serviciilor în mediul off-line. Una dintre cele utilizate este SERVQUAL (Parasuraman et al.,1985). Întrucât această scală a suferit modificări şi a fost adaptată pentru evaluarea calităţii percepute în mediul on-line, considerăm că este important să o prezentăm în cele ce urmează, pentru a ilustra evoluţia măsurătorilor calităţii percepute a serviciilor unui brand, atât în mediul fizic, cât şi în spaţiul virtual. În anul 1985, Parasuraman şi colegii săi propun ca instrument de măsurare şi gestionare a calităţii serviciilor SERVQUAL. Această scală a fost modificată ulterior, făcând Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 59 obiectul mai multor studii din literatura de specialitate (Parasuraman, Zeithaml, Berry, 1986; 1988; 1990; 1991a; 1991b; 1993; 1994; Zeithaml, Parasuraman şi Berry, 1990; 1991; 1992; 1993). Aceste publicaţii includ atât studii teoretice, cât şi discuţii sau aplicaţii ale SERVQUAL într-o varietate de industrii, în sfera comercială şi non-profit. Amintim în acest context studiile privind comerţul cu anvelope (Carman, 1990), servicii stomatologice (Carman, 1990), industria hotelieră (Saleh şi Ryan, 1992), în turism (Fick şi Ritchie, 1991), service-urile pentru maşini (Bouman şi van der Wiele, 1992), şcolile de afaceri (Rigotti şi Pitt, 1992), în instituţiile de învăţământ superior (Ford, Joseph şi Joseph, 1993) şi în multe alte domenii. Calitatea serviciilor oferite de o firmă a devenit un subiect important de cercetare datorită relaţiilor sale cu: profitabilitatea (Buzzell şi Gale, 1987; Rust şi Zahorik, 1993; Zahorik şi Rust, 1992), costurile (Crosby, 1979), satisfacţia clienţilor (Bolton şi Drew, 1991), păstrarea clienţilor (Reichheld şi Sasser, 1990) şi recomandările (engl: Word of Mouth). SERVQUAL se bazează pe ideea că evaluarea calităţii serviciului de către client este primordială. Această evaluare este conceptualizată ca un decalaj, o diferenţă, între aşteptările clientului privind calitatea serviciilor dintr-o clasă de furnizori (de exemplu, firmele ce oferă servicii oftalmologice) şi evaluările lor cu privire la performanţa serviciilor unui anumit furnizor (cum ar fi un anumit magazin de optică). Prin urmare, calitatea serviciilor este prezentată ca un construct multidimensional. În studiul lor iniţial, Parasuraman et al. (1985) au identificat 10 componente ale calităţii servicilor: (1) fiabilitate, (2) capacitate de reacţie, (3) competenţă, (4) acces, (5) curtoazie, (6) comunicare, (7) credibilitate; (8) securitate; (9) înţelegerea/cunoaşterea clientului şi (10) tangibile. În lucrarea din 1988, Parasuraman şi colegii săi grupează aceste componente în cinci dimensiuni: fiabilitate, asigurare, tangibile, empatie şi capacitatea de reacţie. Tabelul nr. 3 preluat de la Parasuraman et al. (1988) prezintă definiţiile acestor dimensiuni fundamentale pentru modelul SERVQUAL. Fiabilitatea, tangibilele şi capacitatea de reacţie au rămas distincte, dar celelalte 7 componente au fost grupate în două dimensiuni globale: asigurarea şi empatia. Parasuraman et al. (1998) au dezvoltat un instrument cu 22 de itemi care măsoară aşteptările şi percepţiile clienţilor (E aşteptări, P percepţii). Acest instrument conţinea cinci dimensiuni. Sunt utilizaţi patru sau cinci itemi pentru a măsura fiecare dimensiune. Instrumentul se administrează de două ori, în două forme diferite: prima dată pentru a măsura aşteptările clienţilor faţă de seviciile oferite, iar a doua oară pentru a măsura percepţiile clienţilor faţă de serviciile furnizate. Ulterior, Parasuraman et al. (1991b) au publicat un studiu de follow-up în care au rafinat SERVQUAL, reformulând toţi itemii. În 1998, o altă versiune a SERVQUAL a încercat să evalueze aşteptările normative ale respondenţilor. De exemplu, un item al dimensiunii aşteptări din 1988: „companiile care oferă servicii de... ar trebui să îşi ţină evidenţa cu exactitate" a fost revizuit astfel: „Companiile excelente ce oferă servicii... insistă asupra înregistrărilor fără eroare". De asemenea, modul detaliat de redactare a mai multor itemi ai percepţiei a fost schimbat. Doi itemi noi, câte unul pentru tangibile şi asigurare, au fost înlocuiţi de doi itemi originali. Itemul tangibile se referea la materialele de comunicare. Itemul asigurare se referea la cunoştinţele angajaţilor. Ambele referinţe au fost omise în versiunea din 1988. Daniel Rareş Obadă 60 Tabelul nr. 3. Dimensiunile SERVQUAL (Parasuraman et al., 1988) Dimensiune Definiţie Fiabilitate Capacitatea de a efectua serviciul promis în mod sigur şi precis. Asigurare Cunoştinţele şi curtoazia angajaţilor şi abilitatea lor de a transmite încredere. Tangibile Aspectul infrastructurii fizice, echipamentelor, personalului şi al materialelor de comunicare. Empatie Furnizarea de atenţie individualizată clienţilor. Capacitate de reacţie Dorinţa de a ajuta clienţii şi de a oferi un serviciu prompt. Analiza datelor colectate prin intermediul SERVQUAL poate lua diferite forme: analiza item cu item (de exemplu, P1 E1, P2 E2), analiza dimensiune dimensiune (de exemplu, (P1 + P2 + P3 + P4 / 4) - (E1 + E2 + E3 + E4 / 4), în cazul în care de la P1 la P4 şi de la EI la E4 se reprezintă cele patru percepţii şi declaraţii privind aşteptările cu privire la o singură dimensiune); şi calculul unei singure măsuri a calităţii serviciului (P1 + P2 + P3... + P22/22) - (E1 + E2 + E3 +... + E22/22), aşa-numitul decalaj sau diferenţa SERVQUAL. Reamintim că P sunt percepţiile sau evaluările clienţilor cu privire la performanţa serviciilor unui anumit furnizor, iar E reprezintă aşteptările clienţilor privind calitatea serviciilor dintr-o clasă de furnizori. Fără îndoială, SERVQUAL a fost aplicată pe scară largă şi este extrem de apreciată în evaluarea calităţii percepute a serviciilor oferite de un brand în mediul off-line. Cu toate acestea, au existat şi numeroşi critici care au ridicat întrebări cu privire la utilizarea acestei scale pentru măsurarea calităţii percepute a serviciilor în mediul fizic (Carman, 1990; Babakus şi Boller, 1992; Teas, 1994; Buttle, 1996). De exemplu, Buttle (1996) postulează cele mai importante critici teoretice aduse la adresa SERVQUAL: (1) SERVQUAL nu are la bază o teorie (cum ar fi teoria economică, statistică sau psihologică), (2) studiile nu susţin ideea că evaluarea clienţilor s-ar realiza pe baza unei diferenţe între aşteptări şi percepţii, (3) se concentrează asupra procesului de livrare de servicii, nu asupra conjuncţiei client, firmă, servicii, (4) cele cinci dimensiuni ale SERVQUAL nu sunt universale, ci contextuale. În plus, Buttle (1996) aduce în atenţie şi o serie de critici operaţionale la adresa SERVQUAL: (1) clienţii nu utilizează termenul de aşteptări în evaluarea calităţii unui serviciu, (2) itemii nu pot capta variabilitatea fiecărei dimensiuni a calităţii serviciilor, (3) inversarea polilor itemilor cauzează erori de măsurare, (4) administrarea instrumentului îi cauzează disconfort clientului şi (5) scorul SERVQUAL are o proporţie mică din varianţa totală a itemilor. Cercetătorii au încercat să găsească soluţii la aceste probleme ale SERVQUAL şi au dezvoltat instrumente de măsurare a calităţii percepute a serviciilor adaptate domeniilor Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 61 de referinţă. De exemplu, pentru a măsura calitatea percepută a serviciilor oferite de un restaurant, Stevens, Knutson şi Patton (1995) au propus DINESERV, o scală cu 29 de itemi şi cele 5 dimensiuni ale SERVQUAL. O adaptare a SERVQUAL este şi DIVEPERF, scală propusă de O'Neill, Williams, MacCarthy şi Grovers (2000) pentru evaluarea serviciilor de scufundări. Khan (2003) a dezvoltat un alt instrument pentru măsurarea serviciilor de eco-turism, ECOSERV, ce avea la bază cele 5 dimensiuni ale SERVQUAL adaptate industriei hoteliere. Constatăm că toate aceste trei instrumente au aceeaşi bază SERVQUAL şi au fost dezvoltate pentru a îmbunătăţi instrumentul propus iniţial de Parasuraman şi colegii săi în diferite sectoare de activitate. O alternativă la SERVQUAL a fost SERVPERF, scală dezvoltată de Cronin şi Taylor (1992) pentru evaluarea performanţei unui serviciu şi testată în patru industrii. Cei doi autori au constatat că SERVPERF măsoară mai bine calitatea seviciilor decât SERVQUAL. Prin urmare, există o dezbatere intensă în literatura de specialitate privind instrumentul ce ar trebui utilizat în evaluarea calităţii percepute a serviciilor în mediul off-line: s-ar impune utilizarea unei scale ce măsoară diferenţa între aşteptările şi percepţiile clienţiilor, ori a unui instrument ce măsoară performanţa serviciilor? Iată o întrebare ce generează încă destul de multe polemici în literatura de specialitate. Măsurarea calităţii percepute a serviciilor în mediul on-line Având în vedere creşterea constantă a numărului de utilizatori de internet din ultimii ani, a apărut necesitatea de a evalua serviciile oferite de branduri şi în lumea virtuală. În acest scop, au fost efectuate diferite studii, dintre care majoritatea vizează dezvoltarea unor scale de măsurare pentru mediul on-line (a se vedea Tabelul nr. 4 din Anexa 2). Cele mai multe studii au la bază scalele propuse de cercetători pentru măsurarea constructului de calitate percepută în mediul off-line, fiind adaptate mediului on-line prin adăugarea dimensiunilor ce măsoară caracteristice web-ului. Pentru a simplifica accesarea literaturii de specialitate, studiile privind calitatea percepută a serviciilor on-line pot fi împărţite în două categorii, în funcţie de originea lor: (1) studii privind calitatea percepută a serviciilor on-line şi (2) studii privind calitatea design-ului site-urilor web. La aceste cercetări, precum şi la instrumentele propuse, ne vom referi într-o manieră sintetică în cele ce urmează. Modelul e-SERVQUAL Teoreticienii preocupaţi de măsurarea calităţii percepute a serviciilor din mediul off-line au analizat modul în care consumatorii evaluează calitatea serviciilor în mediile off-line şi on-line. Concluziile lor relevă faptul că există diferenţe importante privind rolul aşteptărilor, numărul şi natura dimensiunilor, precum şi conţinutul cognitiv-emoţional al acestor evaluări. Vom începe analiza noastră prin compararea dimensiunilor scalei SERVQUAL (Zeithaml et al.,1990), cu dimensiunile scalei e-SERVQUAL (Zeithaml et al., 2000), varianta SERVQUAL adaptată mediului on-line. Daniel Rareş Obadă 62 În primul rând, analizând cele două scale, constatăm că aproximativ jumătate din dimensiunile scalei SERVQUAL propuse de Parasuraman et al. (1985, 1988) sunt utilizate de consumatori şi atunci când evaluează calitatea serviciilor on-line. În al doilea rând, în cazul e-SERVQUAL, constatăm că au apărut mai multe dimensiuni noi, ce sunt la fel de importante în evaluarea calităţii serviciilor on-line (de exemplu, uşurinţa în navigare, flexibilitatea, eficienţa, estetica site-ului şi securitatea), precum cele păstrate din mediul off-line. În al treilea rând, atributele perceptuale ce se subscriu dimensiunilor scalelor e-SERVQUAL şi SERVQUAL tind să difere mai mult decât chiar dimensiunile acestora (Zeithaml et al., 2000). Focus grupurile organizate de Zeithaml şi de colegii săi (2000) privind calitatea percepută de clienţi a serviciilor on-line au relevat următoarele sub-dimensiuni ale SERVQUAL: (1) fiabilitate, (2) receptivitate, (3) accesul, (4) asigurarea şi (5) personalizarea. Prin urmare, sesizăm că multe dintre atributele perceptuale ale SERVQUAL rămân valabile şi în cazul evaluării calităţii serviciilor on-line: onorarea promisiunilor, disponibilitatea faţă de client, o bună reputaţie şi cunoaşterea clienţilor. Cu toate acestea, în e-SERVQUAL sunt introduse o serie de atribute specifice mediului on-line, corespondente dimensiunii fiabilitate din SERVQUAL, cum ar fi: blocarea sistemului de operare şi disponibilitatea reţelei. Concluzionăm că noile dimensiuni ale e-SERVQUAL sunt: uşurinţa în navigare, flexibilitatea, eficienţa, estetica site-ului şi securitatea şi sunt relaţionate cu tehnologia. De exemplu, uşurinţa în navigare implică existenţa funcţiilor care îi ajută pe clienţi să găsească ceea ce au nevoie, fără dificultate. În cazul unui site web de brand, acest lucru depinde de existenţa unui motor bun de căutare. Modelul comQ Un alt model de măsurare a calităţii percepute a unui site web este scala comQ, dezvoltată de Wolfinbarger şi Gilly (2002). Cei doi cercetători menţionaţi anterior propun o scală formată din 14 itemi şi împărţiţi în patru factori: (1) design-ul site-ului web, (2) fiabilitate, (3) confidenţialitate/securitate şi (4) servicii pentru clienţi. Mergând pe aceeaşi filieră, Cox şi Dale (2001), arată care dintre dimensiunile tradiţionale ale calităţii serviciului (de exemplu, competenţa, curtoazia, claritatea, confortul şi prietenia) nu au fost relevante pentru vânzările on-line. În consecinţă, alţi factori (de exemplu, accesibilitatea, comunicarea, credibilitatea şi aspectul), au fost extrem de importanţi pentru obţinerea succesului în mediul on-line. Într-un alt studiu, Madu şi Madu (2002) au identificat 15 dimensiuni ale calităţii serviciilor on-line: (1) performanţă, (2) caracteristici, (3) structură, (4) estetică, (5) fiabilitate, (6) capacitate de stocare, (7) întreţinere, (8) securitatea şi integritatea sistemului, (9) încredere, (10) reacţie, (11) diferenţierea produsului/serviciului şi personalizare, (12) politicile magazinului web, (13) reputaţie, (14) asigurare şi (15) empatie. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 63 Sitequal Într-un alt studiu, Yoo şi Donthu (2001) au dezvoltat scala SITEQUAL pentru a măsura calitatea percepută a unui site web, ce conţinea nouă itemi şi era formată din patru dimensiuni: (1) uşurinţa în utilizare, (2) aspectul design-ului, (3) viteza de procesare şi (4) securitatea. WebQual Un an mai târziu, Barnes şi Vidgen (2002) au dezvoltat scala WebQual 4.0, cu 22 de itemi şi formată din cinci dimensiuni: (1) utilizabilitate, (2) design, (3) informaţii, (4) încredere şi (4) empatie. În acelaşi an, Loiacono et al. (2002) au propus scala WebQualTM pentru evaluarea calităţii percepute a unui site web. Acestă scală conţinea 36 de itemi şi era formată din 12 dimensiuni: (1) potrivirea informaţiilor cu sarcina, (2) interactivitate, (3) încredere, (4) atractivitate vizuală, (5) inovativitate, (6) flux/atractivitate emoţională, (7) atractivitatea design-ului, (8) intuitivitate, (9) timp de răspuns, (10) comunicare integrată, (11) proces de afaceri şi (12) înlocuitor viabil. Remarcăm la această scală existenţa unei dimensiuni flux – un prim indiciu al unei posibile legături între experienţa optimă şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Revenind la discuţia noastră privind scalele existente în literatura de specialitate, van Riel, Liljander şi Jurrie ns (2001) constată că, în ciuda eforturilor depuse de cercetători pentru a măsura constructul de calitate percepută în mediul on-line, studiile sunt încă în faza incipientă. Acestă concluzie a lui van Riel et al. (2001) se poate explica prin discrepanţele semnificative pe care le puteam identifica în urma analizei efectuate asupra modelelor prezentate anterior privind antecedentele, dimensiunile şi consecinţele calităţii percepute a unui site web. Vom trata aceste aspecte în secţiunea ce urmează. Antecedente şi consecinţe ale calităţii percepute a unui site web de brand Pentru o mai bună înţelegere a modului în care poate fi măsurată calitatea percepută a site-ului web de brand, considerăm importantă o discuţie cu privire la antecedentele şi consecinţele constructului de calitate percepută. În primul rând, din analiza noastră reiese că nu există foarte multe studii în literatura de specialitate care să identifice toate antecedentele calităţii percepute a unui site web de brand, deşi este rezonabil să considerăm că diferenţele individuale ale clienţilor (variabilele demografice şi psihografice) sunt un dat cu care aceştia intră în procesul de evaluare pe care îl întreprind cu privire la un serviciu on-line. Această ipoteză este parţial susţinută de studiile derulate de unii cercetători care au identificat legături importante între convingerile clienţilor, tranzacţiile bazate pe tehnologie şi înclinaţiile lor de a se angaja în asemenea tranzacţii şi calitatea percepută a serviciilor on-line (Eastlick, 1996; Dabholkar, 1996). În al doilea rând, analizând literatura de specialitate, putem identifica o serie de studii ce au investigat consecinţele calităţii percepute a unui site web. Spre exemplu, Chen şi Wells (1999) au studiat atitudinea faţă de site-ul web, care implică măsurări ale: (1) relaţiilor construite prin intermediul site-ul web, (2) intenţiei de repetare a vizitei, (3) satisfacţiei faţă de servicii, (4) confortului în navigare şi (5) judecăţii că navigarea pe site-ul web este un mod bun de a petrece timpul. Daniel Rareş Obadă 64 Într-un alt studiu, Wolfinbarger şi Gilly (2002) au arătat că dimensiunile calităţii percepute a unui serviciu on-line au consecinţe de marketing importante: influenţează satisfacţia clienţilor, loialitatea, intenţia de cumpărare, precum şi intenţia de repetare a achiziţiei. Cele mai răspândite tipuri de cercetări asupra consecinţelor calităţii percepute a serviciilor în mediul on-line sunt cele din domeniul afacerilor şi identifică motivele care determină clienţii să abandoneze coşurile de cumpărături de pe site-urile de comerţ electronic. Printre cele mai frecvente cauze se numără: compararea raportului cumpărături/navigare, costul total prea ridicat al produsului, procesul de verificare necesită prea mult timp, respectiv solicitarea unui număr mare de informaţii cu caracter personal. În cazul site-urilor web de brand, ipoteza noastră este aceea că un rol extrem de important în evaluarea unui site web îl are experienţa pe care clientul o trăieşte în timpul navigării. Considerăm că un client ce va avea o experienţă optimă în timpul navigării pe un site web de brand, deci care va experimenta o stare de flux, va evalua site-ul web ca fiind unul cu o calitate ridicată. Argumentele ce susţin existenţa unei relaţii între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand vor fi discutate pe larg în capitolul următor al acestei lucrări. 2.7. Concluzii Acest capitol a încercat să ofere o analiză critică a problematicii studierii fluxului în mediul on-line, un construct util ce poate fi folosit pentru a explica comportamentul consumatorilor on-line, precum şi a calităţii percepute a unui site web de brand. În cele ce urmează, vom formula un set de concluzii la care am ajuns în urma recenziei literaturii de specialitate privind constructele de flux şi calitate percepută a unui site web de brand. În primul rând, analizând definiţiile conceptuale ale fluxului prezente în studiile derulate atât în mediul off-line, cât şi în mediul on-line, am sesizat existenţa a numeroase ambiguităţi şi neclarităţi ce îngreunează măsurarea acestui fenomen efemer, considerat a fi extrem de important pentru înţelegerea modului în care poate fi creată o experienţă convingătoare, captivantă, unică pentru consumatorii ce navighează pe un site web de brand. Gama largă de descrieri ale fluxului din literatura de specialitate îngreunează o definiţie centrală a experienţei optime din cauza varietăţii de constructe care tind să fie experimentate atunci când un individ intră în starea de flux. Deşi aceste caracteristici diferite, menţionate în definiţiile fluxului on-line sunt numeroase, ele se caracterizează printr-o similaritate conceptuală. Spre exemplu, în timp ce conceptualizările teoretice ale autorilor converg cu privire la concentrare sau la interesul intrinsec, în calitate de dimensiuni, şi la teleprezenţă ca antecedent al fluxului, ele se deosebesc în ceea ce priveşte provocările şi abilităţile percepute, controlul perceput, curiozitatea sau comportamentul exploratoriu. Concluzionăm că cei mai mulţi cercetători consideră starea de flux on-line a fi un construct multidimensional, caracterizat de relaţiile între un set mare de variabile unidimensionale ce au fost propuse în calitate de componente ale sale. În plus, am constatat că numeroasele modele ale fluxului, atât din mediul off-line, cât şi din mediul on-line, prezintă diferenţe semnificative, iar pe alocuri, sunt chiar contradictorii în ceea ce priveşte dimensiunile constructului de flux, direcţia de influenţă a Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 65 acestora, precum şi etapele în care se situează fiecare dimensiune. Finneran şi Zhang (2003) punctează că o diferenţă principală între fenomenul de flux în studiile originale din psihologie, din mediul off-line, şi fenomenul de flux în mediul on-line, o constituie existenţa unei a treia componente, care nu este nici sarcina, şi nici persoana care experimentează fluxul, ci artefactul. Înţelegând natura celor trei componente, precum şi conştientizarea complexităţii pe care aceasta o adaugă artefactului, putem obţine o mai bună înţelegere a fenomenului de flux în mediul on-line şi, implicit, o mai bună conceptualizare. În al patrulea rând, provocările metodologice ale investigării experienţelor personale ale indivizilor determină apariţia unor dificultăţi în studiul fluxului în mediul on-line. Spre exemplu, modalitatea tradiţională de măsurare a stării de flux ce se realiza prin evaluarea echilibrului între provocări şi abilităţi nu este adecvată în cazul navigării pe site-ul web de brand, deoarece internetul este un mediu cu activităţi multiple (această idee este susţinută şi de Hoffman şi Novak, 1996). Prin urmare, măsurarea stării de flux în mediul on-line ar trebui să ia în considerare operaţionalizarea conceptelor de flux, provocări sau abilităţi percepute în funcţie de anumite activităţi (cum ar fi căutarea de informaţii pe un site web de brand). De asemenea, dificultăţile de operaţionalizare a constructelor de abilitate şi de provocare au generat inconsecvenţe cu privire la modul în care poate fi operaţionalizat constructul de flux. Însăşi natura fluxului, cea de experienţă situaţională, efemeră, legată dinamic în spaţiu şi timp, ce are o componentă atât cognitivă, cât şi afectivă, determină o serie de dificultăţi în operaţionalizarea riguroasă a constructului. Prin urmare, considerăm că trebuie să ţinem cont de toate aceste aspecte în operaţionalizarea variabilelor de interes asociate fluxului în studiul nostru. În urma analizei efectuate asupra studiilor din literatura de specialitate, am constatat că există numeroase discuţii şi cu privire la modalităţile de măsurare a fluxului în mediul on-line. Cercetătorii ce au fost preocupaţi de studierea fenomenului de flux on-line au angajat două tipuri de măsurători: unidimensionale şi multidimensionale. În cadrul acestei lucrări, am prezentat atât avantajele, cât şi dezavantajele utilizării fiecărui tip, precum şi studiile ce au adoptat fie o modalitate de măsurare a fluxului, fie alta. Constatăm că majoritatea cercetătorilor adoptă o abordare multidimensională a fluxului, ce presupune testarea unui construct de ordin superior (mai general) interpretabil ca flux şi care este susţinut statistic. În opinia noastră, în vederea măsurării stării de flux on-line, ar trebui utilizate ambele tipuri de măsurători (directe şi indirecte). De aceea, opţiunea noastră este aceea de a măsura starea de flux on-line atât direct, cât şi indirect, pentru o mai bună investigare a validităţii şi încrederii măsurătorilor utilizate. În ceea ce priveşte metodele de colectare a datelor utilizate de cercetători în vederea studierii fenomenului de flux on-line, constatăm că se recomandă derularea unor studii naturaliste, în care fluxul să fie studiat într-un context specific (cum ar fi navigarea unui client pe un site web de brand), şi nu starea de flux în general, ce poate fi experimentată de clienţi în timpul navigării pe internet. De asemenea, trebuie luat în considerare şi faptul că starea de flux on-line este o experienţă situaţională, efemeră acest lucru implicând necesitatea colectării datelor imediat după ce individul a avut o experienţă optimă. În caz contrar, pot apărea serioase probleme de validitate şi erori sistematice. În cadrul acestui capitol, am făcut referire şi la implicaţiile de marketing ale stării de flux în mediul on-line. Constatăm că importanţa pe care a dobândit-o fluxul în ultimele Daniel Rareş Obadă 66 decenii în marketing se datorează implicaţiilor pe care acest construct le poate avea asupra comportamentului consumatorului on-line. Deşi există numeroase studii în literatura de specialitate care susţin că fluxul influenţează pozitiv consumatorul la nivel atitudinal, la nivelul intenţiilor comportamentale şi al comportamentului, constatăm că nu există cercetări care să investigheze relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Prin urmare, în a doua parte a acestui capitol, s-a impus realizarea unei recenzii a literaturii de specialitate privind constructul de calitate percepută. Importanţa constructului de calitate percepută a serviciilor pe care brandurile le oferă prin intermediul site-ului web se explică prin influenţa pe care acesta o exercită asupra succesului unei afaceri (Dale, 1999). Studiile din literatura de specialitate arată că o calitate percepută ridicată a site-ului web de brand determină un nivel mare de profitabilitate. Prin urmare, este esenţială identificarea factorilor ce influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand, precum şi studierea acestor relaţii. În acest sens, considerăm importantă investigarea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Studiile privind calitatea servicilor în mediul off-line pot fi utilizate ca o bază pentru investigarea calităţii percepute a unui site web de brand, întrucât site-ul web de brand este un simulacru al unui serviciu. În acest sens, a fost necesară o discuţie detaliată cu privire la modul în care a fost conceptualizat constructul de calitate percepută, precum şi asupra definiţiilor calităţii percepute a unui site web. În acest context, am considerat important să ne referim şi la diferenţa între site-urile de brand şi site-urile de comerţ electronic, pentru o delimitare cât mai clară a cadrului cercetării. Revenind la recenzia literaturii de specialitate privind constructul de calitate percepută a unui site web, analizând studiile existente, am constat că există o serie de discrepanţe privind dimensiunile constructului ce pot fi utilizate de cercetători pentru măsurarea sa. Teoreticienii atrag atenţia că este necesară mai multă rigurozitate în operaţionalizarea constructului de calitate percepută a unui site web, acest lucru implicând o analiză cuprinzătoare a antecedentelor, dimensiunilor şi consecinţelor constructului. În această lucrare suntem interesaţi, mai degrabă, de antecedentele şi dimensiunile calităţii percepute a unui site web de brand. În acest sens, am considerat important să realizăm o analiză a modelelor de măsurare a calităţii percepute în mediul off-line şi on-line. Concluzia noastră este aceea că modelele de măsurare a calităţii percepute în mediul on-line au la bază scalele folosite pentru măsurarea constructului în mediul off-line, la ele adăugându-se o serie de dimensiuni specifice mediului on-line şi, implicit, site-urilor web. Constatăm că majoritatea cercetătorilor adoptă o abordare multidimensională în măsurarea calităţii percepute, ce presupune testarea unui construct de ordin superior (mai general) utilizând un set de variabile considerate a fi dimensiuni. În capitolul următor ne vom referi pe larg la modalităţile de măsurare a variabilelor cercetării, precum şi la argumentele ce susţin propunerile noastre metodologice. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 67 Capitolul III Relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand Importanţa constructului de calitate percepută în mediul on-line a fost recunoscută în literatura de specialitate (Dale, 1999), mai ales, datorită influenţei asupra profitabilităţii unei firme (Hoffman et al., 1995; Xia et al., 2003). Aşa cum am constatat şi în urma recenziei literaturii de specialitate, este esenţial pentru specialiştii în marketing şi în sistemele de informaţii să identifice şi să înţeleagă în profunzime factorii ce influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand, precum şi să studieze aceste relaţii. În opinia noastră, starea de flux on-line experimentată de utilizatorii unui site web de brand influenţează pozitiv calitatea percepută a site-ului web de brand. Deşi această ipoteză pare rezonabilă la o analiză preliminară, în cele ce urmează vom prezenta modelul conceptual al cercetării, ce conţine setul de ipoteze formulat prin demersul nostru deductiv, precum şi argumentele ce stau la baza lor. De asemenea, tot în cadrul acestui capitol, ne vom referi şi la modalităţile de măsurare a variabilelor din modelul conceptual propus, precum şi la eforturile de construire şi pretestare a instrumentului de colectare a datelor. 3.1. Modelul conceptual al cercetării Dacă în prima parte a lucrării noastre am făcut referire pe larg la originile constructelor de interes, la conceptualizările lor, precum şi la modalităţile de măsurare, în cele ce urmează vom aborda relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, referindu-ne la toate variabilele din modelul conceptual, precum şi la relaţiile dintre ele. Vom începe argumentaţia noastră prin prezentarea antecendentelor stării de flux on-line, a variabilelor ce constituie dimensiunile constructului de flux, precum şi a dimensiunilor calităţii percepute a unui site web de brand. Pentru a avea o reprezentare grafică a relaţiilor dintre variabilele studiate, prezentăm în cele ce urmează modelul conceptual al cercetării. În Figura 11, sunt ilustrate variabilele studiate, precum şi ipotezele formulate cu privire la relaţiile dintre ele. Modelul conceptual propus de noi, ce urmează a fi testat, conţine variabile identificate în literatura de specialitate şi prezintă relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Daniel Rareş Obadă 68 Teleprezență Provocări percepute Autoeficacitate pe internet Calitatea percepută a site‐ului web de brand Flux on‐line Motivație situațională H1 H4 H5 H6 H2 H3 Figura nr. 11. Model conceptual ce prezintă relaţiile între antecedentele stării de flux, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand Analizând Figura nr. 11, putem constata faptul că modelul conceptual propus conţine şi alte variabile care ar putea avea o relaţie cu cele două constructe de interes: starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web al unui brand. Reamintim că scopul lucrării noastre este acela de a analiza relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand. Cu toate acestea, am considerat important să stabilim şi o serie de obiective de cercetare secundare, care vizează studierea relaţiei dintre un set de variabile considerate a fi antecedente ale constructului de flux şi cele două variabile de interes din cercetarea noastră: starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Considerăm că, prin testarea ipotezelor din modelul conceptual şi, implicit, prin rezultatele obţinute, vom contribui la o mai bună cunoaştere a relaţiilor dintre antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand. 3.2. Ipotezele cercetării Aşa cum am susţinut în secţiunea anterioară a acestui capitol, în cele ce urmează, ne vom referi la ipotezele cercetării. 3.2.1. Motivaţia situaţională şi starea de flux on-line Analizând modelele fluxului din mediul on-line şi off-line, am constatat că unii cercetători au considerat că un antecedent important al stării de flux atât în mediul off-line, cât şi în mediul on-line, este motivaţia pe care individul o are atunci când desfăşoară o Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 69 activitate. Chiar în unele definiţii ale experienţei optime se precizează faptul că starea de flux este „automotivantă", deoarece „este plăcută şi încurajează repetarea" (Trevino şi Webster, 1992; Hoffman şi Novak, 1996). Ţinând cont de aceste argumente, considerăm că este necesară o discuţie detaliată cu privire la conceptul de motivaţie situaţională. Vallerand (1997) defineşte motivaţia situaţională ca „motivaţia pe care un individ o experimentează atunci când desfăşoară o activitate". Există numeroase studii în literatura de specialitate care indică faptul că motivaţia curentă a individului are o relaţie directă cu alte rezultate psihologice, cum ar fi afectele pozitive şi viralitatea. Prin urmare, motivaţia situaţională, măsurată la un moment dat, oferă o înţelegere utilă a procesului de autoreglementare a unui individ, la momentul respectiv (Vallerand, 1997). Acest lucru ne permite să considerăm că, în funcţie de tipul de motivaţie ce stă la baza implicării unui client în navigarea pe un site web de brand, acesta va fi mai mult sau mai puţin predispus să experimenteze o stare de flux. Reamintim că, potrivit teoriei autodeterminării (Deci şi Ryan, 1985), la baza comportamentului uman stau diferite tipuri de motivaţii. Aceste tipuri de motivaţii diferă în ceea ce priveşte nivelurile lor de autodeterminare. Autodeterminarea implică un simţ al alegerii, un sentiment de libertate, în sensul că individul face ceea ce îşi doreşte să facă. Plasate pe un continuum, aceste motivaţii sunt: motivaţia intrinsecă, motivaţia extrinsecă şi amotivarea (Vallerand, 1997). Comportamentele motivate intrinsec sunt acele comportamente în care individul se angajează datorită sarcinii în sine, datorită plăcerii şi satisfacţiei ce derivă din desfăşurarea acelei sarcini (Deci, 1971). Analizând literatura de specialitate a fluxului, constatăm că este extrem de probabil ca activităţile on-line în care individul este motivat intrinsec să favorize experimentarea unei stări de flux on-line. Motivaţia extrinsecă se referă la o mare varietate de comportamente umane, în care obiectivele acţiunii se extind dincolo de activitatea în sine. Analizând literatura de specialitate, constatăm că cercetătorii au propus diferite tipuri de motivaţie extrinsecă, ce pot fi plasate pe acelaşi continuum al autodeterminării: reglarea externă şi reglarea prin identificare. Reglarea externă se produce atunci când un comportament este reglementat extern, prin recompense sau pentru a evita consecinţele negative (Vallerand, 1997). Aşadar, acest tip de comportament are loc indiferent dacă scopul acestuia este obţinerea de recompense sau evitarea sancţiunilor individul experimentează o obligaţie de a se comporta într-un mod specific. La celălalt pol se situează reglarea prin identificare, care apare atunci când un comportament este apreciat şi perceput ca fiind rezultatul alegerii individuale. Cu toate acestea, motivaţia este încă extrinsecă, deoarece nu este efectuată datorită plăcerii şi satisfacţiei ce derivă din ea, ci este un mijloc pentru atingerea unui scop. Există studii în literatura de specialitate care susţin că indivizii pot experimenta o stare de flux şi în cazul activităţilor motivate extrinsec, deoarece implicarea individului în sarcină poate fi la fel de profundă ca în cazul activităţilor motivate intrinsec. Prin urmare, considerăm că atât indivizii ce au o motivaţie situaţională intrinsecă, cât şi extrinsecă pot experimenta o stare de flux on-line în timpul navigării pe un site web de brand. Daniel Rareş Obadă 70 Pentru a înţelege mai bine comportamentul uman, Deci şi Ryan (1985) propun şi conceptul de amotivare. Un individ amotivat experimentează lipsa presiunii temporale în ceea ce priveşte comportamentul şi rezultatele sale. Comportamentele unei persoane amotivate nu sunt nici intrinseci, nici extrinseci, deoarece activitatea nu are nici sens, şi nici scop, iar individul nu are aşteptări şi nu este recompensat de schimbarea cursului evenimentelor. Amotivarea poate fi considerată similară neajutorării – individul resimte un sentiment de incompetenţă şi de lipsă a controlului (Abramson, Seligman şi Teasdale, 1978). Plecând de la accepţiunea amotivării, considerăm că este puţin probabil ca un individ amotivat să experimenteze o stare de flux în timpul navigării pe un site web de brand. Ne reamintim din teoria fluxului că există o serie de condiţii preliminarii importante ce trebuie îndeplinite pentru ca un individ să intre în stare de flux, cum ar fi: existenţa unor obiective clare, concentrarea atenţiei, un echilibru între provocările şi abilităţile percepute, precum şi un control perceput asupra propriului comportament. Analizând definiţia amotivării, remarcăm faptul că într-o astfel de situaţie, individul nu are un scop, se simte incompetent şi lipsit de control. Revenind la discuţia noastră privind relaţia între motivaţia situaţională şi starea de flux on-line, în cele ce urmează, propunem următoarea ipoteză de cercetare: H1: Motivarea situaţională a clienţilor influenţează pozitiv starea de flux on-line pe care aceştia o experimenteză în timpul navigării pe un site web de brand. 3.2.2. Starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand În vederea discutării relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, considerăm necesară o explicitare a dimensiunilor selectate din literatura de specialitate pentru evaluarea celor două constructe de interes. 3.2.2.1. Dimensiunile stării de flux on-line Potrivit teoriei fluxului, experienţa de flux este o experienţă optimă şi plăcută, în care indivizii simt că „deţin controlul asupra acţiunilor lor, că sunt stăpânii propriei sorţi [...] indivizii trăiesc un sentiment de încântare, un sentiment profund de bucurie" (Csikszentmihalyi, 1990). Constructul de flux s-a dovedit a fi important din perspectivă de marketing, datorită implicaţiilor pozitive pe care le are asupra comportamentului consumatorului on-line. Studiile realizate asupra stării de flux on-line au arătat că această experienţă optimă poate influenţa atitudinile, intenţiile comportamentale şi comportamentul clienţilor on-line. Cu toate acestea, există foarte puţine studii în literatura de specialitate care să investigheze relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Reamintim că Loiacono et al. (2002) au dezvoltat scala WebQualTM pentru evaluarea calităţii percepute a unui site web, cu 12 dimensiuni, una dintre ele fiind fluxul sau atractivitatea emoţională. Analizând studiul lor (Loiacono et al., 2002), constatăm că nu identificăm detalii cu privire Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 71 la modul în care a fost operaţionalizat şi măsurat constructul de flux on-line. Cu toate acestea, investigarea acestei relaţii constituie prima încercare de analiză în cadrul unui studiu comun a celor două constructe multidimensionale. Având în vedere faptul că starea de flux on-line este o stare plăcută, pe care clientul o experimentează atunci când navighează pe site-ul web de brand, credem că este posibil ca experienţa optimă să influenţeze percepţiile şi evaluările clienţilor cu privire la calitatea site-ului web de brand pe care au navigat. Pe baza recenziei literaturii de specialitate, în lucrarea noastră considerăm că starea de flux on-line este un construct multidimensional ce poate fi evaluat prin intermediul următoarelor 4 variabile latente: (1) distorsiunea timpului, (2) concentrarea, (3) controlul perceput şi (4) interesul intrinsec. La aceste dimensiuni ne vom referi în cele ce urmează. Distorsiunea timpului În timpul experienţelor de flux, timpul încetează să mai conteze, deoarece ceasurile externe continuă să treacă, dar ceasul intern al unei persoane se încetineşte sau creşte (Csikszentmihalyi, 1975). Pentru oamenii în stare de flux on-line, orele par a se transforma în minute, în timp ce secundele se pot transforma în ore. Durata de timp a unui ceas încetează să mai fie în concordanţă cu timpul experimentat (Csikszentmihalyi, 1975). În mediul on-line, indivizii în stare de flux au un sentiment puternic că timpul trece foarte repede şi sunt surprinşi de cât de mult timp a trecut, în momentul în care încetează activitatea. Cercetătorii preocupaţi de studierea fluxului în mediul on-line au utilizat distorsiunea timpului ca pe o dimensiune a constructului de flux (Agarwal şi Karahanna, 2000; Chen, 2000; Novak et al., 2000; Rettie, 2001; Pace, 2004; Skadberg şi Kimmel, 2004; Saade şi Bahli, 2005; Chen, 2006; Li şi Browne, 2006; Shin, 2006; Guo şi Poole, 2009). În cazul studiului nostru, considerăm că un client ce va experimenta o stare de flux în timpul navigării pe un site web de brand, va resimţi o distorsiune a timpului. O precizare în această secţiune merită a fi făcută: sentimentul de distorsiune a timpului este echivalent cu o pierdere a percepţiei timpului, şi nu neapărat cu o cantitate mare de timp petrecută în activitatea respectivă. Spre exemplu, este posibil ca un individ care este motivat extrinsec să găsească informaţii pe un site web de brand, să petreacă mult timp în acest sens din cauza nivelului scăzut de abilităţi pe care le are în utilizarea internetului. În această situaţie, el petrece un timp îndelungat pe site-ul web de brand, dar experimentează o stare de anxietate (deoarece nivelul perceput al abilităţilor este inferior nivelului perceput al provocărilor), şi nu o stare de flux. De asemenea, un timp scurt petrecut într-o sarcină poate genera o stare de flux, dacă celelalte condiţii sunt îndeplinite. Concentrarea Atunci când o persoană devine absorbită într-o activitate, concentrarea este atât de intensă, încât atenţia este concentrată, percepţiile şi gândurile irelevante sunt eliminate, iar grijile privind problemele dispar (Csikszentmihalyi, 1975). Siekpe (2005) defineşte concentrarea ca „măsura în care atenţia individului este complet absorbită de activitate, astfel încât nimic altceva nu contează". Mai mulţi cercetători ai stării de flux on-line au utilizat concentrarea ca pe o dimensiune a constructului de flux (Trevino şi Webster, 1992; Webster et al., 1993; Ghani şi Daniel Rareş Obadă 72 Deshpande, 1994; Hoffman şi Novak, 1996; Chen et al., 1999; Nel et al., 1999; Chen, 2000; Novak et al., 2000; Koufaris, 2002; Luna et al., 2002; Huang, 2003; Pace, 2004; Kim, 2005; Siekpe, 2005; Chen, 2006; Li şi Browne, 2006; Shin, 2006; Guo şi Poole, 2009; Ho şi Kuo, 2010). Şi în studiul nostru, considerăm concentrarea a fi o dimensiune a constructului multidimensional de flux. Prin urmare, un client ce va experimenta o stare de flux on-line în timpul navigării pe un site web de brand, va avea atenţia concentrată asupra site-ului web de brand în cauză. Un rol esenţial în captarea atenţiei clienţilor îl are artefactul, în cazul nostru site-ul web de brand. Literatura de specialitate susţine că macheta site-ului web, culorile şi fonturile utilizate, informaţiile şi muzica pot atrage şi capta atenţia clienţilor odată ce aceştia au accesat site-ul web de brand. Astfel, deşi există şi alţi factori de natură fizică şi psihologică ce pot influenţa capacitatea de concentrare a individului (spre exemplu, disfuncţii psiho-fiziologice şi la care nu ne referim în această lucrare din raţiuni de timp), considerăm că extrem de importante sunt caracteristicile site-ului web. Interesant este că o parte dintre aceste caracteristici ce pot capta atenţia individului sunt chiar dimensiuni ale constructului de calitate percepută a site-ului web de brand (cum ar fi: design-ul sau calitatea conţinutului site-ului web de brand). Controlul perceput O altă dimensiune importantă a constructului de flux preluată din literatura de specialitate este controlul perceput. Burger defineşte controlul perceput ca fiind „credinţa că individul este capabil de a influenţa şi de a face diferenţa în evenimentele din viaţa lui" (Burger, 1989). Această dimensiune este menţionată în numeroase studii ca fiind importantă pentru măsurarea constructului de flux on-line (Trevino şi Webster, 1992; Webster et al., 1993; Chen et al., 1999; Nel et al., 1999; Agarwal şi Karahanna, 2000; Chen, 2000; Rettie, 2001; Luna et al., 2002; Huang, 2003; Jiang şi Benbasat, 2005; Siekpe, 2005; Li şi Browne, 2006; Guo şi Poole, 2009; Hoffman şi Novak, 2009; Ho şi Kuo, 2010). Interesul intrinsec Indivizii manifestă interes intrinsec atunci când se angajează într-o activitate pentru plăcere şi bucurie, mai degrabă decât pentru un scop utilitar (Csikszentmihalyi, 1975). Atunci când se află în stare de flux on-line, indivizii consideră activitatea ca fiind intrinsec interesantă (Csikszentmihalyi, 1975). Altfel spus, ei se angajează în activitatea respectivă datorită plăcerii pe care o oferă activitatea în sine, decât pentru beneficiile extrinseci, instrumentale. Interesul intrinsec este o dimensiune a stării de flux on-line propusă în numeroase studii ale experienţei optime (Trevino şi Webster, 1992; Webster et al., 1993; Nel et al., 1999; Ho şi Kuo, 2010). Cu toate acestea, reafirmăm în această secţiune posibilitatea ca individul să fie motivat extrinsec în momentul în care se angajează în navigarea pe site-ul web de brand, iar în timpul navigării, motivaţia lui să devină una intrinsecă – în sensul că generează bucurie şi plăcere, scopul utilitar trecând pe plan secund. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 73 3.2.2.2. Dimensiunile calităţii percepute a site-ului web de brand Revenind la relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, reamintim că Loiacono et al. (2002) au considerat fluxul sau atractivitatea emoţională că este o dimensiune a scalei WebQualTM, propusă pentru evaluarea calităţii percepute a unui site web. În cele ce urmează, ne vom referi la dimensiunile constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand, preluate din literatura de specialitate. Interactivitatea site-ului web de brand Interactivitatea este o variabilă de interes ce a făcut obiectul multor cercetări în marketing, sistemele de informaţii, comunicare sau publicitate. Steuer (1993) defineşte interactivitatea ca „măsura în care utilizatorii pot participa la modificarea formei şi conţinutului unui mediu mediat în timp real". Interactivitatea implică măsura în care utilizatorii pot participa la schimburi cu site-ul web şi dacă informaţiile de pe un site web sunt unidirecţionale sau bidirecţionale (Zeithaml et al., 2002). O altă definiţie a interactivităţii este propusă de Loiacono et al. (2002). Ei definesc interactivitatea ca „măsura în care site-urile web pot comunica cu utilizatorii, căutarea interactivă de informaţii şi efectuarea de tranzacţii prin intermediul site-ului web". Interactivitatea este influenţată de viteza cu care mesajul poate fi livrat şi de viteza cu care indivizii pot procesa mesajele (McMillan şi Hwang, 2002). Din perspectiva studiilor axate pe calitatea percepută a unui site web de brand, interactivitatea site-ului web este dimensiunea ce indică măsura în care consumatorii cred că site-ul web permite o comunicare interpersonală şi o reacţie în timp real. Interactivitatea este cel mai important atribut al unui site web (Huang, 2003), care îl diferenţiază de alte tipuri de media şi le permite consumatorilor să găsească rapid informaţii pe site-ul web de brand al firmei. Studiile realizate asupra calităţii percepute a unui site web au inclus printre dimensiunile constructului şi interactivitatea. Reamintim că interactivitatea este o dimensiune importantă a SERVQUAL (Zeithaml et al., 1986) instrumentul tradiţional, utilizat de majoritatea cercetătorilor pentru măsurarea calităţii percepute a serviciilor, dar şi a E-SERVQUAL (Parasuraman et al., 2005) – o variantă adaptată a SERVQUAL pentru măsurarea calităţii serviciilor în mediul on-line. Ţinând cont de studiile existente în literatura de specialitate, considerăm că, în evaluarea calităţii unui site web de brand, consumatorii iau în considerare şi interactivitatea site-ului, prin urmare, aceasta este o dimensiune a constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand. Uşurinţa în utilizare Uşurinţa în utilizare este „gradul în care o persoană crede că folosirea unui anumit sistem ar fi fără efort" (Davis, 1989). În cazul unui site web, uşurinţa în utilizare este gradul în care utilizatorul consideră folosirea site-ului web ca fiind facilă sau lipsită de efort. Un site web de brand ce oferă informaţii cu privire la produsele şi serviciile unui brand ar trebui să prezinte uşurinţă în utilizare, pentru a facilita accesul rapid la informaţiile pe care clienţii le caută. Numeroase studii din literatura de specialitate propun uşurinţa în utilizare ca fiind o dimensiune importantă a calităţii percepute a serviciilor on-line şi, implicit, a unui site web de brand (Schubert şi Dettling, 2002; Barnes şi Vidgen, 2002, 2003; Ho şi Lee, 2007). Daniel Rareş Obadă 74 Astfel, în urma recenziei literaturii de specialitate, considerăm că există suficiente argumente pentru a considera uşurinţa în utilizare o dimensiune a calităţii percepute a site-ului web de brand. Viteza de procesare a site-ului web de brand Viteza de procesare a sistemului este o caracteristică importantă, deoarece poate afecta percepţia utilizatorului site-ului web de brand (Yoo şi Donthu, 2001; Ho şi Lee, 2007). Viteza de procesare se referă la „rata în care un input poate fi asimilat într-un mediu mediat" (Steuer, 1992). În studiul nostru, considerăm că un client care accesează un site web de brand ce se încarcă greu, ar putea să îl perceapă şi să îl evalueze ca având o calitate inferioară. Prin urmare, mergând pe filiera lui Yoo şi Donthu (2001) şi a lui Ho şi Lee (2007), considerăm că viteza de procesare este o dimensiune a calităţii percepute a site-ului web de brand. Securitatea site-ului web de brand Securitatea s-a dovedit a fi o dimensiune importantă a calităţii percepute a unui site web (Yoo şi Donthu, 2001; Wolfinbarger şi Gilly, 2003; Park şi Kim, 2003). Securitatea este „gradul în care un consumator consideră că utilizarea site-ului web va fi lipsită de orice pericol, risc sau îndoială" (Yoo şi Park, 2007). Site-urile web colectează informaţiile personale ale clienţilor pentru a le oferi servicii mai bune în viitor. Clienţii manifestă reticenţă în a-şi oferi datele personale atunci când navighează pe un site web de brand, deoarece pot fi îngrijoraţi cu privire la scopul în care vor fi folosite aceste date. În cazul unui site web de brand, clienţilor li se solicită frecvent adresele de e-mail pentru a se abona la fluxul de ştiri. Securitatea site-ului web este o variabilă importantă ce contribuie la sporirea încrederii clienţilor în site-ul web pe care aceştia navighează, precum şi a disponibilităţii lor de a reveni. Un site web de brand ar trebui să protejeze informaţiile stocate despre vizitatori. În urma recenziei literaturii de specialitate, considerăm că, în evaluarea calităţii unui site web de brand, consumatorii iau în considerare şi securitatea site-ului web. Prin urmare, considerăm această variabilă latentă ca fiind o dimensiune a constructului multidimensional de calitate percepută a unui site web de brand. Personalizarea site-ului web de brand Posibilitatea de a personaliza site-ul web de brand pe care navighează clienţii poate reprezenta o modalitate de a satisface mai bine nevoile şi aşteptările individuale ale acestora (Ho şi Lee, 2007). Personalizarea îi permite clientului să economisească timp atunci când navighează pe site-ul web al unui brand, sporind astfel calitatea percepută (Ho şi Lee, 2007). Personalizarea tehnologiei presupune inserţii dinamice, adecvarea sau sugerarea conţinutului în orice format care este relevant pentru utilizatori, în funcţie de comportamentul şi de preferinţele utilizatorului, precum şi furnizarea în mod explicit de detalii. Sistemele de informaţii permit crearea de algoritmuri prin care clientul să fie recunoscut atunci când accesează site-ul web de brand (spre exemplu, prin înscrierea în baza de date a adresei de e-mail) şi să-i fie oferite servicii personalizate sau posibilitatea de a-şi personaliza produsele pe care doreşte să le achiziţioneze. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 75 În cazul site-ului web de brand, clienţii pot personaliza site-ul prin schimbarea temei, a limbii sau eliminarea funcţiilor care nu îi sunt necesare, pot să stocheze căutările şi să primească rezultate relevante în funcţie de comportamentele lor de navigare (Kim şi Stoel, 2004). Atunci când un site web oferă servicii personalizate, bazate pe preferinţele consumatorilor şi pe istoricul de navigare stocat în baza de date a site-ului, utilizatorul are o încredere mai mare în site-ul web respectiv şi este dispus să revină (Yang şi Fang, 2004). În urma recenziei literaturii de specialitate, considerăm că personalizarea site-ului web de brand este o dimensiune a constructului de calitate percepută. Utilitatea percepută a site-ului web de brand Utilitatea percepută este „gradul în care o persoană crede că folosirea unui anumit sistem ar îmbunătăţi performanţa ei la locul de muncă" (Davis, 1989). Un sistem ce are o utilitate percepută mare este acela în cazul căruia un utilizator crede în existenţa unei relaţii pozitive între utilizare şi performanţă (Davis, 1989). Clienţii au tendinţa de a folosi sau nu o aplicaţie a unui sistem, în cazul nostru un site web de brand, în măsura în care cred că îi va ajuta să fie mai eficienţi (Davis, 1989). Utilitatea percepută mai poate fi definită drept „credinţa individului potrivit căreia utilizarea respectivei tehnologii îl poate ajuta în realizarea cu succes a unei sarcini; acest lucru implică o scădere a timpului necesar realizării cu succes a unei sarcini, într-un mod mai eficient şi mai clar" (Davis, 1989). În urma recenziei literaturii de specialitate, am constatat că numeroase studii tratează utilitatea percepută ca pe o dimensiune a calităţii percepute (Davis, 1989; Schubert şi Dettling, 2002; Su, 2007), prin urmare, în studiul nostru vom prelua aceeaşi abordare. Design-ul site-ului web de brand Design-ul site-ului web sau estetica site-ului web este o dimensiune importantă a calităţii percepute a site-ului web de brand. Există numeroase dovezi în literatura de specialitate care susţin importanţa design-ului site-ului web în experienţa de navigare a utilizatorilor (de exemplu, Liu şi Arnett, 2000; Loiacono et al., 2000; Yoo şi Donthu, 2001; Wolfinbarger şi Gilly, 2001, 2002, 2003; Zeithaml et al., 2001; Madu şi Madu, 2002). Design-ul site-ului web se referă la machetă, la un conţinut actualizat, precum şi la un aspect ce permite o utilizare uşoară (Cristobal et al., 2007). De asemenea, design-ul site-ului web se mai referă şi la estetică şi atributele ce ţin de aspect, cum ar fi tipul şi dimensiunea fonturilor, claritatea şi lizibilitatea textelor, precum şi la calitatea imaginilor, la utilizarea unei prezentări vizuale adecvate a site-ului web (Madu şi Madu, 2002). Modul grafic de prezentare a unui site web de brand poate fi comparabil cu cel al magazinului fizic şi poate avea o influenţă mare asupra modului în care clienţii evaluează şi percep un serviciu, prin urmare, considerăm că variabila latentă design-ul site-ului web este o dimensiune a constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand. Reputaţia site-ului web de brand Reputaţia site-ului web este o altă variabilă importantă pe care clienţii on-line o iau în considerare în evaluarea calităţii percepute a site-ului web (Kim şi Lee, 2004). Kim şi Lee (2004) au arătat în studiul lor empiric faptul că reputaţia site-ului web afectează percepţia consumatorilor cu privire la calitatea acestuia. Adaptând definiţia lui Gabbioneta et al. Daniel Rareş Obadă 76 (2007), putem spune că reputaţia unui site web de brand reprezintă un set de convingeri colective cu privire la capacitatea acestuia de a satisface interesele publicurilor sale cointeresate. Prin urmare, asumăm în această lucrare ideea că variabila latentă reputaţia site-ului web de brand este o dimensiune a constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand. Calitatea conţinutului site-ului web de brand După căutarea informaţiilor pe site-ul web de brand, consumatorul evaluează dacă conţinutul este adecvat şi util. Aşadar, calitatea conţinutului site-ului web de brand poate fi măsurată pe baza evaluărilor consumatorilor. Rieh (2002) defineşte calitatea conţinutului ca „măsura în care utilizatorii cred că informaţiile sunt utile, bune, actuale şi corecte". Loiacono et al. (2002) descriu calitatea conţinutului ca fiind „preocuparea faţă de exactitatea informaţiilor furnizate, actualizate şi adecvate". Consumatorii evaluează calitatea conţinutului site-ului web de brand raportându-se la adecvarea informaţiilor pentru satisfacerea nevoilor lor. Dacă site-ul web de brand nu furnizează informaţiile necesare clientului, acesta le va considera inadecvate (Song şi Zinkhan, 2003) şi va evalua conţinutul ca fiind unul slab calitativ. În plus, şi design-ul informaţiilor este un factor important ce afectează evaluările consumatorilor privind calitatea conţinutului (Song şi Zinkhan, 2003). În funcţie de maniera în care sunt prezentate pe site-ul web de brand, clienţii pot decide să folosească sau nu informaţiile. Concluzionăm că variabila latentă calitatea conţinutului site-ului web de brand este o dimensiune a constructului multidimensional de calitate percepută. Încheiem discuţia cu privire la dimensiunile stării de flux on-line şi ale calităţii percepute a site-ului web de brand prin formularea următoarei ipoteze de cercetare: H2: Starea de flux on-line experimentată de clienţi în timpul navigării influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand. 3.2.3. Motivaţia situaţională şi calitatea percepută a site-ului web de brand Analizând studiile din literatura de specialitate, considerăm că motivaţia situaţională a individului poate influenţa calitatea percepută a site-ului web de brand. Ipoteza noastră este aceea că diferenţele individuale ale clienţilor, cum ar fi tipul motivaţiei situaţionale, influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand. După cum putem sesiza şi în Figura 11, propunem următoarea ipoteză: H3: Motivaţia situaţională a clienţilor influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand. Ca urmare a propunerii ipotezei H3, care susţine existenţa unei influenţe directe a motivaţiei situaţionale asupra calităţii percepute a site-ului web de brand, considerăm că s-ar impune testarea unei ipoteze suplimentare, în cazul în care H1 şi H2 se confirmă: motivaţia situaţională influenţează indirect, prin intermediul variabilei mediatoare starea de flux on-line, calitatea percepută a site-ului web de brand. Altfel spus, ipoteza suplimentară vizează testarea unei relaţii de mediere, reprezentată grafic în Figura 11: Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 77 starea de flux on-line mediază relaţia între variabila independentă motivaţia situaţională a individului şi variabila dependentă calitatea percepută a site-ului web de brand. 3.2.4. Autoeficacitatea pe internet şi starea de flux on-line În mod tradiţional, echilibrul între provocările şi abilităţile percepute de individ reprezentau condiţia esenţială pentru experimentarea stării de flux, atât în mediul off-line (Csikszentmihalyi, 1975; Massimini şi Carli, 1988; LeFevre, 1988; Ellis et al., 1994), cât şi în mediul on-line (Hoffman şi Novak, 1996; Chen et al., 1999; Novak et al., 2000; Rettie, 2001; Luna et al., 2002; Novak et al., 2003; Pace, 2004; Skadberg şi Kimmel, 2004; Kim, 2005; Shin, 2006; Park et al., 2008; Guo şi Poole, 2009; Hoffman şi Novak, 2009; Nah et al., 2011). Studiile menţionate anterior consideră echilibrul între provocările şi abilităţile percepute de indivizi ca fiind cel mai important antecedent al stării de flux on-line. În opinia noastră, ar fi mai potrivită utilizarea conceptului de autoeficacitate, ca substituent al conceptului de abilităţi percepute. Autoeficacitatea (engl. self-efficacy) este „credinţa în capacităţile cuiva de a organiza şi executa acţiunile necesare pentru a îndeplini realizările propuse" (Bandura, 1997). Indivizii care au o încredere mică în capacitatea lor de a utiliza internetul, care sunt nesatisfăcuţi de abilităţile lor pe internet sau care se simt inconfortabil atunci când folosesc internetul, se poate spune că au convingeri slabe privind autoeficacitatea. Clienţii cu niveluri scăzute de autoeficacitate sunt mai puţin predispuşi să repete comportamente de navigare (Bandura, 1982) pe site-ul web de brand, decât cei cu un nivel mai ridicat de autoeficacitate. În teoria social-cognitivă (Bandura, 1982, 1997), autoeficacitatea este o formă de autoevaluare, care influenţează deciziile cu privire la comportamentele pe care individul intenţionează să le întreprindă, cantitatea de efort şi persistenţa necesară atunci când se confruntă cu obstacole şi, în cele din urmă, stăpânirea propriului comportament. Autoeficacitatea nu este o măsură a abilităţilor individului, ci, mai degrabă, reflectă ceea ce acesta crede că poate face cu abilităţile pe care le deţine. Ţinând cont de această conceptualizare, ni se pare mai potrivită utilizarea conceptului de autoeficacitate pe internet, decât a celui de abilităţi pe internet ca antecedent al stării de flux on-line. Eastin şi LaRose (2000) consideră că autoeficacitatea pe internet este „credinţa cuiva în capacitatea sa de a organiza şi executa acţiuni pe internet pentru a-şi atinge obiectivele propuse". Autoeficacitatea pe internet vizează „ceea ce o persoană crede că poate realiza on-line, în prezent sau în viitor. [...] Este judecata unei persoane privind capacitatea sa de a aplica abilităţile pe internet într-un mod mai cuprinzător, cum ar fi găsirea de informaţii sau rezolvarea problemelor de căutare" (Eastin şi LaRose, 2000). Prin urmare, propunem următoarea ipoteză de cercetare: H4: Autoeficacitatea pe internet influenţează starea de flux on-line pe care clienţii o experimentează în timpul navigării pe un site web de brand. Daniel Rareş Obadă 78 3.2.5. Provocările percepute şi starea de flux on-line Provocările reprezintă „nivelul de complexitate perceput, generat de o activitate" (Ghani şi Despande, 1994). În mod tradiţional, provocările percepute au fost considerate, alături de abilităţi, antecedente ale stării de flux, atât în mediul off-line (Csikszentmihalyi, 1975; Massimini şi Carli, 1988; LeFevre, 1988; Csikszentmihalyi şi LeFevre, 1989; Ellis et al., 1994), cât şi în mediul on-line (Hoffman şi Novak, 1996; Chen et al., 1999; Chen et al., 2000; Rettie, 2001; Koufaris, 2002; Luna et al., 2002; Novak et al., 2003; Pace, 2004; Pilke, 2004; Skadberg şi Kimmel, 2004; Siekpe, 2005; Shin, 2006; Park et al., 2008; Guo şi Poole, 2009; Hoffman şi Novak, 2009; Nah et al., 2011). Starea de flux este conceptualizată ca o experienţă optimă ce apare atunci când percepţiile indivizilor sunt în echilibru cu abilităţile percepute (Csikszentmihalyi, 1975). Fluxul poate apărea atunci când o activitate reprezintă o provocare pentru individ, astfel încât să încurajeze comportamentele ludice, exploratorii, fără ca activitatea să prezinte un nivel al provocărilor percepute mai ridicat decât cel al abilităţilor percepute de individ. În cazul în care nivelul provocărilor percepute depăşeşte nivelul abilităţilor perceput, solicitându-i individului un efort mai mare decât poate suporta, rezultă o stare de anxietate. Dimpotrivă, în cazul în care nivelul provocărilor este mai scăzut decât nivelul abilităţilor percepute de individ, apare plictiseala. Situaţiile în care provocările şi abilităţile sunt percepute a fi echivalente sunt considerate a facilita apariţia stării de flux on-line. Reamintim că în literatura de specialitate se punctează existenţa a trei componente ce sunt antecedente ale stării de flux on-line: persoana, artefactul şi sarcina (Finneran şi Zhang, 2003). Constatăm că provocările percepute sunt influenţate de toate aceste componente: de abilităţile percepute ale individului (sau de autoeficacitatea pe internet), de complexitatea sarcinii, precum şi de caracteristicile artefactului (personalizarea site-ului web de brand, design-ul site-ului web de brand, complexitatea site-ului web de brand, noutatea site-ului web de brand, uşurinţa în utilizare). Nu vom insista asupra asupra acestor relaţii, deoarece ele nu fac obiectul studiului nostru, dar pot reprezenta direcţii de cercetare ce pot fi explorate în studiile viitoare. Încheiem discuţia noastră privind relaţia dintre provocările percepute şi starea de flux on-line prin propunerea următoarei ipoteze: H5: Provocările percepute influenţează starea de flux on-line pe care clienţii o experimentează în timpul navigării pe un site web de brand. 3.2.6. Teleprezenţa şi starea de flux on-line Considerată a fi un antecedent important al stării de flux on-line, teleprezenţa este o variabilă căreia i s-a acordat o importanţă mare de către teoreticienii interesaţi de investigarea experienţei optime. Teleprezenţa este „experienţa prezenţei într-un mediu prin intermediul unui mediu de comunicare" (Steuer, 1993). Teleprezenţa a fost considerată de unii cercetători ca fiind un antecedent al stării de flux on-line (Hoffman şi Novak, 1996; Novak et al., 2000; Hoffman şi Novak, 2009), iar de alţii o dimensiune a constructului de flux (Steuer, 1993; Chen et al., 2000; Klein, 2003; Pace, 2004; Skadberg şi Kimmel, 2004; Suh şi Lee, 2005; Shin, 2006; Lee şi Chen, 2010). Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 79 În modelul conceptual al cercetării noastre, am considerat teleprezenţa ca fiind un antecedent al stării de flux on-line, mergând pe filiera propusă de Hoffman şi Novak (1996). Hoffman şi Novak (1996) considerau că experienţa teleprezenţei poate spori experienţa de flux on-line prin imersiunea utilizatorilor în lumea virtuală. Astfel, propunem următoarea ipoteză de cercetare: H6: Teleprezenţa influenţează starea de flux on-line pe care clienţii o experimentează în timpul navigării pe un site web de brand. Încheiem discuţia noastră privind modelul conceptual şi ipotezele cercetării prin prefaţarea modalităţilor de măsurare a variabilelor de interes, a eforturilor de construire şi de pretestare a instrumentului de colectare a datelor. La toate acestea ne vom referi în secţiunea ce urmează. 3.3. Modalităţi de măsurare a variabilelor cercetării În această secţiune vom prezenta opţiunile noastre de măsurare a variabilelor cercetării, precum şi scalele preluate şi adaptate din literatura de specialitate pentru a atinge obiectivele studiului nostru. Ni se pare important să precizăm că în acestă secţiune ne vom referi la opţiunile noastre finale privind măsurarea variabilelor din modelul conceptual în studiul principal, dar vom face referire şi la modificările survenite după pretestarea instrumentului. O discuţie cu privire la modalităţile de măsurare a variabilelor cercetării este necesară pentru dezvoltarea şi validarea instrumentului de măsurare a antecedentelor stării de flux on-line, stării de flux on-line şi a calităţii percepute a site-ului web de brand. 3.3.1. Măsurarea motivaţiei situaţionale Pentru măsurarea motivaţiei situaţionale am preluat scala propusă de Guay, Vallerand şi Blanchard (2000). SIMS (engl. The Situational Motivation Scale) este o variantă prescurtată şi îmbunătăţită a scalelor ce măsoară constructele de motivaţie intrinsecă, reglare internă, reglare externă şi amotivare. În cele ce urmează, vom prezenta cele patru sub-scale, consistenţa lor internă, precum şi itemii adaptaţi studiului nostru. În urma recenziei literaturii de specialitate, pentru măsurarea motivaţiei intrinseci a clienţilor ce navighează pe un site web de brand, am optat pentru adaptarea scalei Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Guay et al. (2000). Testând consistenţa internă a scalei, cei trei cercetători au obţinut o valoare a lui Cronbach Alpha de 0,930, care indică o consistenţă internă foarte bună (Guay et al., 2000). Cei 4 itemi adaptaţi şi utilizaţi în studiul nostru principal sunt: Q1_Mo_in: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece cred că este o activitate interesantă. Q2_Mo_in: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece cred că este o activitate plăcută. Daniel Rareş Obadă 80 Q3_Mo_in: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece cred că este o activitate distractivă. Q4_Mo_in: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece mă simt bine în timpul acestei activităţi. Pentru măsurarea variabilei lantente reglare prin identificare, am preluat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Guay et al. (2000). Scala a dovedit o consistenţă internă bună (Cronbach Alpha = 0,75), cei 4 itemi ai scalei adaptaţi studiului nostru principal fiind: Q1_Rei: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece o fac pentru binele meu. Q2_Rei: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece cred că este o activitate bună pentru mine. Q3_Rei: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, pentru că am hotărât să fac asta. Q4_Rei: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, deoarece cred că este o activitate importantă pentru mine. De asemenea, în vederea măsurării reglării externe, am preluat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Guay et al. (2000). Scala dezvoltată de cei trei cercetători menţionaţi anterior are o consistenţă internă foarte bună (Cronbach Alpha = 0,81), iar cei 4 itemi adaptaţi sunt: Q1_Rex: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, pentru că aşa a trebuit să fac. Q2_Rex: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, pentru că este ceva ce trebuia să fac. Q3_Rex: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, pentru că nu am de ales. Q4_Rex: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, pentru că am simţit că trebuie să fac acest lucru. Sub-scala pentru măsurarea variabilei lantente amotivarea preluată de la Guay et al. (2000) este una de tip Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total). Sub-scala a avut o consistenţă internă bună (Cronbach Alpha = 0,78), cei 4 itemi adaptaţi studiului nostru principal fiind următorii: Q1_Am: S-ar putea să existe motive temeinice pentru a naviga pe site-ul www.palasmall.ro, dar personal nu văd niciunul. Q2_Am: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, cu toate că nu sunt sigur că merită. Q3_Am: Nu ştiu, nu văd la ce-mi foloseşte navigarea pe site-ul www.palasmall.ro. Q4_Am: Navighez pe site-ul www.palasmall.ro, dar nu sunt sigur că este un lucru pe care ar trebui să-l fac. Trebuie să precizăm faptul că, în modelul conceptual ce urmează a fi testat în cadrul studiului nostru, motivaţia situaţională este o varibilă independentă. În plus, trebuie să menţionăm că această variabilă a fost introdusă după derularea studiului pilot, deoarece am considerat că reprezintă un antecedent important al stării de flux on-line. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 81 3.3.2. Măsurarea stării de flux on-line Realizând recenzia literaturii de specialitate, am constatat că starea de flux on-line este o variabilă continuă, ce poate fi măsurată direct sau indirect. Măsurarea directă presupune oferirea unei descrieri a fluxului on-line, solicitându-le respondenţilor să evalueze starea de flux on-line în timp ce vizitează un site web (Novak et al., 2000) de brand. Această abordare pleacă de la ipoteza că fluxul este un construct unidimensional. Cei mai mulţi cercetători consideră constructul de flux a fi multidimensional, ce poate fi măsurat indirect, prin intermediul unor variable latente considerate a fi dimensiuni grupate sub acelaşi construct de ordin superior. În cazul acestei abordări, este necesar să testăm dacă constructul multidimensional de flux este „reflectiv" sau „formativ". Reamintim că Siekpe (2005) concluziona în urma studiului empiric derulat că cele patru variabile selectate din literatura de specialitate (provocarea, controlul, curiozitatea şi concentrarea) sunt mai bine formulate ca dimensiuni reflective ale constructului de flux, decât ca dimensiuni formative. În studiul nostru am optat pentru o măsurare indirectă a stării de flux on-line, prin testarea modelului de măsurare ce este compus din următoarele variabile latente: distorsiunea timpului, concentrare, control perceput şi interes intrinsec – ce sunt cel mai frecvent utilizate în literatura de specialitate pentru măsurarea constructului de ordin doi starea de flux on-line. În cele ce urmează, vom prezenta pe scurt sub-scalele preluate şi adaptate din literatura de specialitate pentru măsurarea indirectă a stării de flux on-line. Măsurarea variabilei latente distorsiunea timpului Prima variabilă considerată a fi dimensiune a stării de flux on-line este distorsiunea timpului. În vederea măsurării variabilei latente distorsiunea timpului, am realizat o recenzie a literaturii de specialitate pentru identificarea scalelor dezvoltate de cercetători. În urma analizei, am optat pentru preluarea şi adaptarea scalei Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Lee şi Chen (2010). Testând consistenţa internă a scalei, Lee şi Chen (2010) au obţinut o valoare a lui Cronbach Alpha de 0,836, valoare ce indică o consistenţă internă foarte bună. Cei 2 itemi adaptaţi şi utilizaţi în studiul nostru principal sunt: Q1_FDT: Când am folosit site-ul www.palasmall.ro, timpul părea să treacă foarte repede. Q2_FTD: Când am folosit site-ul www.palasmall.ro, am pierdut noţiunea timpului. Măsurarea variabilei latente concentrarea În studiul nostru, concentrarea este considerată a fi o dimensiune a constructului multidimensional de flux, iar scala pentru măsurarea acestei variabile este preluată şi adaptată de la Lee şi Chen (2010). Este vorba de o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) ce conţine 4 itemi. Lee şi Chen (2010) au testat consistenţa internă a scalei, obţinând o valoare a lui Cronbach Alpha de 0,905, valoare ce indică o consistenţă internă foarte bună a scalei. Cei 4 itemi adaptaţi şi utilizaţi în studiul nostru principal sunt: Daniel Rareş Obadă 82 Q1_FCO: În timpul navigării pe site-ul www.palasmall.ro am fost intens captivat de activitatea desfăşurată. Q2_FCO: În timpul navigării pe site-ul www.palasmall.ro atenţia mea a fost foarte concentrată pe ceea ce făceam. Q3_FCO: În timpul navigării pe site-ul www.palasmall.ro m-am concentrat deplin asupra activităţii desfăşurate. Q4_FCO: În timpul navigării pe site-ul www.palasmall.ro am fost profund cufundat în activitatea desfăşurată. Măsurarea variabilei latente control perceput Analizând literatura de specialitate, am decis că există suficiente argumente pentru a utiliza variabila latentă control perceput ca dimensiune a constructului multidimensional de flux. Ca atare, am preluat şi adaptat de la Huang (2003) scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) pentru măsurarea acestei variabile. Scala iniţială propusă de Huang avea o consistenţă internă acceptabilă, valoarea coeficientului Cronbach Alpha fiind apropiată de valoarea de referinţă (Cronbach Alpha = 0,680). Cei 3 itemi adaptaţi din scala propusă de Huang (2003) şi folosiţi în studiul nostru principal sunt: Q1_FCP: În timpul navigării pe www.palasmall.ro am simţit că deţin controlul asupra acestui site. Q2_FCP_r: Am simţit că nu am niciun control asupra interacţiunilor mele cu site-ul www.palasmall.ro. (Scor inversat) Q3_FCP: Site-ul www.palasmall.ro mi-a permis să controlez interacţiunea cu calculatorul. Măsurarea variabilei latente interes intrinsec În vederea măsurării variabilei latente interes intrinsec, am realizat o recenzie a literaturii de specialitate, pentru identificarea scalelor existente. În urma analizei, am decis să preluăm şi să adaptăm scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) dezvoltată de Huang (2003), ce avea consistenţă internă bună (Cronbach Alpha = 0,720). Această scală a fost adaptată în studiul nostru şi conţine 3 itemi: Q1_FIN_r: Navigarea pe site-ul www.palasmall.ro m-a plictisit. (Scor inversat) Q2_FIN: Utilizarea site-ului www.palasmall.ro a fost distractivă pentru mine. Q3_FIN: Navigarea pe site-ul www.palasmall.ro a fost interesantă în sine. Într-un studiu precedent, pilot, am vizat construirea şi pretestarea instrumentului de colectare a datelor, măsurând starea de flux on-line indirect, în timpul navigării participanţilor pe un alt site de brand (Obadă, 2014a). În prezenta lucrare, am optat atât pentru o măsurare indirectă, cât şi directă a stării de flux on-line pentru a obţine dovezi suplimentare privind validitatea şi încrederea modelelor de măsurare utilizate. Procedura pentru măsurarea directă a stării de flux on-line a fost preluată din literatura de specialitate (Novak et al. 1999) şi a fost adaptată studiului nostru. Le-am oferit respondenţilor o descriere a stării de flux, după care le-am solicitat să raporteze dacă au avut o experienţă optimă în timpul navigării pe site-ul web de brand desemnat. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 83 Cuvântul FLOW descrie o stare mentală trăită de persoanele care sunt total absorbite într-o activitate. Un exemplu de flow este situaţia în care atleţii se concentrează atât de puternic încât nimic nu mai contează dincolo de cursa care urmează; sunt complet absorbiţi de cursă. FLOW-ul nu este trăit doar de atleţi. Multe persoane spun că au această experienţă în timp ce lucrează sau se distrează, precum şi în timpul navigării on-line: se joacă pe calculator, navighează pe site-uri, discută pe chat sau caută pe Internet. Activităţile care duc în starea de flow captivează complet persoana respectivă pentru o perioadă de timp. FLOW-ul este descris ca fiind o trăire plăcută. Când un individ se află în stare de flow, timpul pare că se opreşte şi nimic altceva nu mai contează. Este posibil ca starea de flow să nu dureze foarte mult, dar poate apărea şi dispărea în timpul aceleiaşi activităţi. (Novak et al. 1999) După consultarea descrierii de mai sus, respondenţii trebuiau să raporteze starea lor prin intermediul unei scale de tip Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total): În ce măsură eşti de acord cu afirmaţia de mai jos? Q1: În timpul navigării pe site-ul www.palasmall.ro am experimentat starea de FLOW. Abordarea noastră privind măsurarea constructului de flux este una originală. Recenzia literaturii de specialitate relevă că nu există studii care să măsoare starea de flux on-line direct şi indirect, în cadrul aceleiaşi cercetări – deşi această abordare metodologică a fost recomandată de Hoffman şi Novak (2009). În studiul nostru, starea de flux on-line este considerată a fi o variabilă independentă, ce influenţează calitatea percepută a site-ului web de brand. Cu toate acestea, analizând Figura nr. 11, constatăm că dacă H1, H2 şi H3 se confirmă, starea de flux on-line ar putea fi o variabilă mediatoare între motivaţia situaţională a clientului şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Prin urmare, ne propunem să testăm această ipoteză suplimentară în studiul nostru. 3.3.3. Măsurarea teleprezenţei Pentru măsurarea variabilei teleprezenţă, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) de la Lee şi Chen (2010), formată din 5 itemi. Cei doi autori au testat consistenţa internă a scalei şi au obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,946, ceea ce indică faptul că scala este excelentă. Cei 5 itemi adaptaţi studiului nostru sunt: Q1_TEL: În timpul utilizării site-ului www.palasmall.ro am uitat de lucrurile din jurul meu. Q2_TEL: În timpul utilizării site-ului www.palasmall.ro am uitat de multe ori unde mă aflam. Q3_TEL: După utilizarea site-ului www.palasmall.ro m-am simţit ca şi cum m-aş fi întors în lumea reală după o călătorie. Daniel Rareş Obadă 84 Q4_TEL: În timpul utilizării www.palasmall.ro lumea virtuală a site-ului a fost mai reală decât lumea adevărată. Q5. În timpul utilizării acestui site web, lumea (virtuală) creată de site-ul web vizitat a fost pentru mine mai reală decât "lumea adevărată". În urma derulării studiului pilot (Obadă, 2014), am decis să eliminăm itemul 5 din cauza faptului că era neclar respondenţilor, genera confuzie şi afecta consistenţa internă a scalei. Încercările noastre de a reformula itemul 5 nu au reuşit să clarifice semnificaţia pentru respondenţi. 3.3.4. Măsurarea autoeficacităţii percepute pe internet Măsurarea autoeficacităţii pe internet s-a realizat cu o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total), preluată de la O'Cass şi Carlson (2010). Cei doi autori au raportat că scala a avut o valoare a coeficientului Cronbach Alpha de 0,950, indicând o consistenţă internă excelentă şi era compusă din 5 itemi. Cei 5 itemi au fost adaptaţi studiului nostru principal: Q1_AEF: Aş putea folosi cu uşurinţă internetul pentru a găsi informaţii despre ceva ce mă interesează. Q2_AEF: Ştiu cum să ajung pe un anumit site web utilizând un browser. Q3_AEF: Am abilităţile şi experienţa necesară de a căuta singur pe internet. Q4_AEF: Aş fi capabil să utilizez singur internetul pentru a găsi anumite site-uri web. Q5_AEF: Consider că sunt un utilizator experimentat al internetului. 3.3.5. Măsurarea provocărilor percepute Pentru măsurarea provocărilor percepute, am optat pentru o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Hoffman şi Novak (2000) şi formată din 6 itemi. Hoffman şi Novak (2000) au testat fiabilitatea scalei şi au obţinut o valoare a coeficientului Cronbach Alpha de 0,876, ce indică o consistenţă foarte bună. Cei 6 itemi adaptaţi studiului nostru sunt: Q1_PROV: Utilizarea site-ului www.palasmall.ro este o provocare pentru mine. Q2_PROV: Utilizarea site-ului www.palasmall.ro mă provoacă să dau maximum posibil din mine (cel mai bun randament). Q3_PROV: Utilizarea site-ului www.palasmall.ro reprezintă un bun test al abilităţilor mele pe internet. Q4_PROV: Consider că utilizarea site-ului www.palasmall.ro forţează la maximum abilităţile mele de navigare pe internet. Q5_PROV: Site-ul www.palasmall.ro mă provoacă la fel de mult ca sportul sau alte activităţi la care sunt cel mai bun. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 85 Q6_PROV: Site-ul www.palasmall.ro mă provoacă la fel de mult ca alte lucruri pe care le fac pe calculator (căutare de informaţii, editare de texte, jocuri, mesagerie). 3.3.6. Măsurarea calităţii percepute a site-ului web de brand Aşa cum am susţinut pe parcursul acestei lucrări, pe baza recenziei literaturii de specialitate, constructul de calitate percepută a site-ului web de brand este multidimensional. Variabilele latente considerate a fi dimensiuni de ordinul al doilea ale constructului calitatea percepută a site-ului web de brand sunt: interactivitatea, securitatea, personalizarea, utilitatea percepută, design-ul, viteza de procesare, uşurinţa în utilizare, complexitatea, noutatea, reputaţia site-ului web şi calitatea conţinutului. Pentru măsurarea interactivităţii site-ului web de brand, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Aladwani şi Palvia (2002), ce conţine un singur item: Q1_CAL_IN: Site-ul www.palasmall.ro are multe caracteristici interactive. În vederea măsurării variabilei latente securitatea site-ului web de brand, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) dezvoltată de Aladwani şi Palvia (2002), ce conţine un singur item: Q1_CAL_SE: M-am simţit în siguranţă când navigam pe site-ul www.palasmall.ro. Personalizarea site-ului web al unui brand a fost măsurată prin intermediul unei scale Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Aladwani şi Palvia (2002), ce conţine un singur item: Q1_CAL_PER: Site-ul www.palasmall.ro îmi permite să-l modific pentru a se potrivi nevoilor mele (culori, font, aspect). Pentru măsurarea variabilei utilitatea percepută, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Cha (2011). Cha a testat fiabilitatea scalei, obţinând o valoare a coeficientului Cronbach Alpha de 0,930, ce indică o consistenţă internă foarte bună. Cei 3 itemi adaptaţi studiului nostru sunt: Q1_CAL_UT: Navigarea pe site-ul www.palasmall.ro este utilă pentru mine. Q2_CAL_UT: Navigarea pe site-ul www.palasmall.ro mă face mai eficient/ă. Q3_CAL_UT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro îmi face viaţa mai uşoară. O altă variabilă latentă considerată în literatura de specialitate a fi o dimensiune a calităţii percepute a site-ului web de brand este design-ul. În studiul nostru, design-ul site-ului web de brand este măsurat prin intermediul unei scale Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Aladwani şi Palvia (2002). Aladwani şi Palvia (2002) au testat fiabilitatea scalei, obţinând o valoare a coeficientului Cronbach Alpha de 0,870, ce dovedeşte o consistenţă internă bună. Cei 5 itemi ai scalei adaptaţi, utilizaţi în demersul nostru de cercetare sunt: Daniel Rareş Obadă 86 Q1_CAL_DES: Site-ul www.palasmall.ro are un aspect atractiv. Q2_CAL_DES: Site-ul www.palasmall.ro este bine organizat. Q3_CAL_DES: Pe site-ul www.palasmall.ro fonturile utilizate sunt cele potrivite. Q4_CAL_DES: Pe site-ul www.palasmall.ro culorile sunt cele mai potrivite. Q5_CAL_DES: Pe site-ul www.palasmall.ro există caracteristici multimedia corespunzătoare (audio, video). Pentru măsurarea vitezei de procesare, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Aladwani şi Palvia (2002), cu un singur item: Q1_CAL_VIT: Pe site-ul www.palasmall.ro, paginile se încarcă foarte repede. Măsurarea variabilei latente uşurinţă în utilizare s-a realizat prin preluarea şi adaptarea scalei Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Loiacono et al. (2002). Scala propusă de cei doi autori avea o valoare a coeficientului Cronbach Alpha de 0,802, indicând o consistenţă internă bună. Cei 6 itemi adaptaţi pentru măsurarea uşurinţei în utilizare a site-ului web de brand în cadrul studiului nostru sunt: Q1_CAL_UÎU: Paginile afişate pe site-ul www.palasmall.ro sunt uşor de citit. Q2_CAL_UÎU: Textul de pe site-ul www.palasmall.ro este uşor de citit. Q3_CAL_UÎU: Meniul site-ului www.palasmall.ro este uşor de citit. Q4_CAL_UÎU: Este uşor pentru mine să navighez pe site-ul www.palasmall.ro. Q5_CAL_UÎU: Ar fi uşor pentru mine să devin competent în utilizarea site-ului www.palasmall.ro. Q6_CAL_UÎU: Consider că site-ul www.palasmall.ro este uşor de utilizat. Complexitatea, dimensiune a calităţii percepute a site-ului web de brand, a fost măsurată printr-o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Huang (2003). Scala dezvoltată de Huang s-a dovedit a avea o consistenţă internă bună (Cronbach Alpha = 0,800). Cei 4 itemi utilizaţi sunt: Q1_CAL_COM: Site-ul www.palasmall.ro este multidimensional (conţine elemente 3D). Q2_CAL_COM: Site-ul www.palasmall.ro este bogat în opţiuni. Q3_CAL_COM: Site-ul www.palasmall.ro este complex. Q4_CAL_COM: Site-ul www.palasmall.ro conţine funcţii multiple. Variabila latentă noutatea site-ului web de brand a fost măsurată în studiul nostru cu o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total), preluată şi adaptată de la Huang (2003). Scala a avut o consistenţă internă acceptabilă, valoarea coeficientului Cronbach Alpha fiind de 0,670. Cei 4 itemi utilizaţi pentru măsurarea noutăţii site-ului web de brand în studiul nostru sunt: Q1_CAL_NOU: Site-ul www.palasmall.ro este plin de imaginaţie. Q2_CAL_NOU Site-ul www.palasmall.ro este surprinzător. Q3_CAL_NOU Site-ul www.palasmall.ro este inovator. Q4_CAL_NOU: Găsesc lucruri noi pe site-ul www.palasmall.ro. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 87 În opinia noastră, variabila latentă reputaţia site-ului web de brand este o dimensiune a calităţii percepute a site-ului web de brand. Realizând o recenzie a literaturii de specialitate, am decis să utilizăm scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Fink şi Nyaga (2009) pentru măsurarea reputaţiei site-ului web de brand. Scala conţinea un singur item adaptat: Q1_CAL_REP: Site-ul www.palasmall.ro are o reputaţie bună (mărturii şi comentarii ale utilizatorilor). Ultima variabilă latentă utilizată în cercetarea noastră în vederea măsurării calităţii percepute a site-ului web de brand este calitatea conţinutului. Consultând studiile de specialitate, am decis să preluăm şi adaptăm scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) dezvoltată de Aladwani şi Palvia (2002). Scala realizată de cei doi autori s-a dovedit a avea o consistenţă internă bună (Cronbach Alpha = 0,800). Cei 6 itemi adaptaţi studiului nostru sunt: Q1CAL_CONT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro este util pentru mine. Q2CAL_CONT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro este complet. Q3CAL_CONT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro este clar. Q4CAL_CONT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro este actualizat. Q5CAL_CONT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro este concis. Q6_CAL_CONT: Conţinutul site-ului www.palasmall.ro este corect (fără erori). Încheiem discuţia noastră privind modalităţile de măsurare a variabilelor prin formularea unor concluzii cu privire la abordările noastre şi la scalele utilizate. În primul rând, constatăm că modalităţile de măsurare a variabilelor cercetării sunt în concordanţă cu recomandările metodiştilor din literatura de specialitate a fluxului, motivaţiei situaţionale şi calităţii percepute a serviciilor în mediul on-line. În al doilea rând, scalele utilizate pentru măsurarea variabilelor din modelul conceptual sunt preluate şi adaptate din literatura de specialitate pentru a fi adecvate studiului nostru principal. Reamintim că scopul principal al acestei lucrări îl constituie evaluarea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului de brand. În secţiunea ce urmează, ne vom referi la procedurile derulate în vederea construirii instrumentului de colectare a datelor, precum şi la testarea lui. Vom invoca şi o serie de argumente ce susţin deciziile noastre metodologice prin raportarea la alt studiu efectuat şi publicat anterior (Obadă, 2014). 3.4. Construirea instrumentului de colectare a datelor Dacă în prima parte a acestui capitol ne-am referit pe larg la modalităţile de măsurare a variabilelor din modelul conceptual, precum şi la scalele preluate şi adaptate din literatura de specialitate, în această secţiune a lucrării vom prezenta demersul pe care l-am realizat în vederea construirii instrumentului de colectare a datelor. Reamintim că în vederea elaborării chestionarului, am realizat o recenzie a literaturii de specialitate privind modalităţile de măsurare a variabilelor din modelul Daniel Rareş Obadă 88 conceptual. Pentru fiecare variabilă, am identificat definiţia, scale utilizate în literatura de specialitate pentru măsurarea variabilei, consistenţa internă şi am adaptat itemii pentru a fi în concordanţă cu scopul cercetării noastre. Tabelul nr. 5 (a se vedea Anexa nr. 3) conţine definiţiile fiecărei variabile, scala utilizată, numărul de itemi, precum şi sursele din care au fost preluate şi adaptate. O discuţie detaliată asupra acestor aspecte a fost realizată în secţiunea anterioară. După identificarea scalelor din literatura de specialitate, următoarea etapă a fost aceea de a traduce itemii din limba engleză în limba română. În acest sens, am utilizat o traducere dublă, din limba engleză în limba română şi invers, pentru a ne asigura că itemii îşi păstrează semnificaţia. În plus, pentru a verifica dacă itemii traduşi în limba română sunt înţeleşi de către potenţialii respondenţi, am trimis unui grup de 10 persoane draftul chestionarului. Le-am solicitat să citească fiecare item cu atenţie şi să facă observaţii privind forma acestuia: dacă este clar (în cazul în care un termen este neclar, le-am solicitat să ne ofere o variantă pe care o consideră mai potrivită), dacă este uşor de înţeles, dacă ei consideră că itemul ar trebui reformulat (solicitându-le şi o propunere în acest sens) sau dacă au alte observaţii de făcut privind forma lui. În acestă etapă, cei 10 participanţi au fost împărţiţi în două grupuri: 5 participanţi au completat chestionarul on-line şi l-au returnat cu observaţiile lor privind modul în care au înţeles itemii. Cu celelalte 5 persoane am realizat 5 interviuri în profunzime pentru o înţelegere profundă a problemelor semnalate în formularea unor itemi în limba română, dar şi a dificultăţilor întâmpinate în înţelegerea unor termeni preluaţi din literatura de specialitate. Această etapă a constat în derularea unei cercetări calitative a fost extrem de importantă pentru elaborarea chestionarului, deoarece feedback-ul primit de la respondenţi, precum şi de la persoanele intervievate, a fost extrem de util în clarificarea înţelesului itemilor utilizaţi. Spre exemplu, în timpul interviurilor în profunzime, am constatat că participanţii au dificultăţi în înţelegerea unor itemi din chestionar, traduşi din limba engleză. În cele ce urmează, prezentăm câteva exemple sugestive: Utilizarea site-ului web mă provoacă. Mai mulţi participanţi au spus că acest item este ambiguu (Observaţie participant 1: „În ce constă provocarea?"; Observaţie participant 3: „Formulare ambiguă. Cum adică „mă provoacă"?; Observaţie participant 6: „Prea general. Mă provoacă la ce?"); Acest site web pare sigur pentru a-l naviga (Observaţie participant 2: „Sigur în ce sens?"); Navigarea pe acest site web a fost intrinsec interesantă (Observaţie participant 4: „Intrinsec este un cuvânt dificil de înţeles."); Când am folosit acest site web, am simţit că sunt într-o lume creată de site-ul web pe care l-am vizitat (Observaţie participant 5: „este formulată prea metaforic sintagma: lume creată de site-ul web"); Am fost profund absorbit de activitate, în timpul navigării mele pe acest site web. (Observaţie participant 8: „Sintagma profund absorbit de activitate este prea metaforică"). Prin urmare, am decis să reformulăm itemii de mai sus şi să îi testăm dacă sunt clari pe un alt grup de 5 participanţi. Această etapă a durat 14 zile şi a constat într-o succesiune de testări ale itemilor din chestionar, numărul total al participanţilor fiind de 20. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 89 3.5. Pretestarea instrumentului de colectare a datelor în cadrul studiului pilot În vederea pre-testării instrumentului de colectare a datelor, am considerat că este necesar să derulăm un studiu pilot, preliminar, la care am făcut referire anterior în cadrul acestei lucrări (Obadă, 2014). În această secţiune ne vom referi pe scurt la acest studiu relevant pentru eforturile noastre de testarea a validităţii şi încrederii modelelor de măsurare a stării de flux on-line şi a calităţii percepute a unui site web de brand. Construirea chestionarului pentru studiul pilot Construirea chestionarului pentru pretestarea sa în cadrul studiului pilot s-a realizat pe o platformă on-line utilizată în cercetările de marketing. Am optat pentru platforma www.qualtrics.com, deoarece oferă o serie de funcţii importante în colectarea datelor pentru cercetările de marketing on-line, cum ar fi: înregistrarea timpului de răspuns (prin cuantificarea timpului dintre primul şi ultimul click), a IP-ului respondentului, generarea de link-uri unice de răspuns pentru a elimina erorile ce pot apărea ca urmare a completării repetitive a chestionarului de către acelaşi respondent, dar şi datorită flexibilităţii în construirea chestionarului on-line. Chestionarul on-line construit pe platforma www.qualtrics.com conţine trei părţi: o parte introductivă, în care li se prezinta participanţilor un scenariu de navigare şi li se solicita să acceseze site-ul www.inpascani.ro, imaginându-şi că este ziua de naştere a prietenului lor. Ei trebuie să caute informaţii despre un eveniment la care i-ar oferi cadou un bilet prietenului lor. Acestei activităţi trebuiau să-i acorde minimum 10 minute. După navigarea pe site-ul web de brand desemnat, puteau avansa la completarea celei de-a doua părţi a chestionarului. Cea de-a doua parte a chestionarului conţinea scalele adaptate şi bateria de itemi pentru măsurarea variabilelor din modelul conceptual al cercetării. Întrebările au fost afişate respondenţilor aleatoriu, astfel încât să fie eliminată eroarea generată de ordinea întrebărilor. Funcţia de randomizare a întrebărilor este utilă şi pentru a evita identificarea itemilor similari de către respondenţi şi oferirea unor răspunsuri similare doar pentru păstrarea coerenţei superficiale a răspunsurilor. A treia parte a chestionarului conţinea datele socio-demografice ale respondenţilor: sexul, vârsta şi nivelul studiilor (a se vedea Anexa nr. 4). Colectarea şi validarea datelor în cadrul studiului pilot Colectarea datelor pentru studiul pilot s-a realizat în perioada 24 iunie 2013 – 3 iulie 2013. În această perioadă au fost trimise 890 de e-mailuri prin intermediul platformei gratuite de e-mail marketing www.mailchimp.com. Rata de deschidere a e-mailurilor trimise a fost de 32,5%, încadrându-se în media industriei, cu un click rate de 10% pe link-ul de participare la studiu. Au fost completate şi trimise un număr de 67 de chestionare. Dintre acestea, 62 de chestionare au fost valide. Pentru a putea fi returnate, chestionarele conţineau întrebări obligatorii, astfel încât în baza de date nu au fost înregistrare răspunsuri lipsă. Răspunsurile au fost validate şi prin consultarea statisticilor privind timpul de completare a chestionarelor. Prin raportarea la medie, am putut identifica respondenţii care Daniel Rareş Obadă 90 au completat chestionarul într-un timp foarte scurt (de exemplu, 10 secunde) şi au fost eliminaţi din baza de date. Pentru analiza datelor colectate, am folosit pachetul software de analiză statistică IBM SPSS, versiunea 20. În vederea pre-testării validităţii şi încrederii instrumentului de colectare a datelor, am realizat o serie de analize factoriale exploratorii, precum şi analize de încredere ce au constat în calcularea coeficientului Cronbach alpha. De asemenea, am fost interesaţi şi de explorarea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută. În acest sens, am utilizat analiza de regresie. Nu vom insista asupra acestor rezultate, întrucât ele sunt prezentate într-un altă lucrare la care am mai făcut deja referire (Obadă, 2014). 3.6. Concluzii În cadrul acestui capitol am propus, pe baza literaturii de specialitate, un model conceptual ce conţine relaţiile între variabilele studiate. În urma unui demers deductiv, sunt formulate o serie de ipoteze cu privire la relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand. În a doua parte a acestui capitol am prezentat pe larg modalităţile de măsurare a variabilelor cercetării, argumentele ce susţin opţiunile noastre, precum şi scalele preluate şi adaptate din literatura de specialitate pentru măsurarea varabilelor din modelul conceptual. Capitolul se încheie cu o prezentare sintetică a eforturilor de construire a instrumentului de colectare a datelor, precum şi de pretestare a chestionarului în cadrul studiului pilot derulat. În această etapă, ne-am concentrat asupra calibrării instrumentului de colectare a datelor şi adaptării design-ului cercetării pentru scopul şi obiectivele studiului nostru. În urma consultării literaturii de specialitate, am decis introducerea unei noi variabile în modelul conceptual, motivaţia situaţională, pentru o cunoaştere mai profundă a antecedentelor stării de flux on-line. Concluzionăm la finalul acestui capitol importanţa demersului nostru ca etapă premergătoare derulării efective a studiului, în care ne propunem să testăm ipotezele formulate şi să dezvoltăm un model al relaţiilor între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 91 Capitolul IV Dezvoltarea instrumentului de măsurare a antecedentelor stării de flux on-line, a stării de flux on-line şi a calităţii percepute a site-ului web de brand În acest capitol vom ne vom referi la demersurile întreprinse în vederea dezvoltării instrumentului de măsurare a antecedentelor stării de flux on-line, a stării de flux on-line şi a calităţii percepute a site-ului web de brand ilustrate în modelul conceptual al. În acest sens, considerăm că este important să prezentăm metodologia studiului nostru, procedura de colectare a datelor, eşantionul utilizat, precum şi metodele de analiză statistică pentru care am optat în vederea realizării analizei de validitate şi încredere a scalelor adaptate din literatura de specialitate. Capitolul se încheie cu un set de concluzii referitoare la instrumentul de măsurare testat şi validat pentru antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. 4.1. Metoda de cercetare În urma recenziei literaturii de specialitate, am realizat o analiză a metodelor utilizate de cercetători pentru investigarea stării de flux din mediul on-line şi a calităţii percepute a unui site web de brand. Plecând de la scopul şi obiectivele cercetării noastre, dar luând în considerare şi natura constructului de flux, am optat pentru derularea unei anchete on-line, cvasi-experimentale. Prin design-ul cercetării noastre, am urmărit să depăşim o serie de limite pe care anchetele le au în studierea unei experienţe efemere, situaţionale, cum este starea de flux on-line. Concret, studiul nostru s-a derulat în contextul navigării participanţilor pe un site web de brand. Stabilind tipul de site web, precum şi prin direcţionarea participanţilor spre a naviga pe site-ul web de brand desemnat, am urmărit să evaluăm starea de flux on-line ce poate apărea în timpul navigării pe un site web de brand, iar nu experienţa de flux on-line generată de navigarea pe internet. Altfel spus, le-am solicitat respondenţilor să raporteze starea lor în cazul unei sarcini specifice, am creat un cadru al cercetării prin care aceştia să fie plasaţi într-o anumită experienţă de flux. În plus, pentru a ne asigura că sunt create condiţiile experimentării stării de flux, le-am solicitat respondenţilor să navigheze pe site-ul web de brand desemnat pentru a căuta informaţii pentru petrecerea timpului liber în cadrul celui mai mare centru comercial de tip mall din România: Palas Mall Iaşi. Daniel Rareş Obadă 92 Pentru a verifica dacă sarcina de navigare a fost îndeplinită, în prima parte a chestionarului au fost introduse câteva întrebări cu privire la secţiunile pe care participanţii le-au vizitat pe site-ul web desemnat. Aceste întrebări de control au avut ca scop identificarea şi eliminarea din baza de date a respondenţilor care nu au accesat site-ul web de brand desemnat şi care au oferit răspunsuri ce nu sunt valide. Având în vedere că raportarea experienţei optime era solicitată imediat după navigarea pe site-ul web de brand desemnat, am reuşit să eliminăm eventualele distorsiuni generate de imposibilitatea respondenţilor în a-şi aminti experienţa de navigare. Prin urmare, datele au fost colectate imediat, astfel încât decalajul temporal dintre momentul în care subiecţii experimentează fluxul şi colectarea datelor a fost redus semnificativ (imediat după navigarea pe site-ul web desemnat, respondenţilor li s-a solicitat să completeze un chestionar pentru a raporta experienţa avută). De asemenea, luând în considerare faptul că sondajul s-a derulat în mediul on-line, studierea stării de flux on-line s-a realizat în mediul natural al subiecţilor, fără a impune sau crea un mediu de laborator ce ar putea inhiba apariţia experienţei optime. Având în vedere că experienţa de flux on-line este o stare efemeră, o experienţă ce ţine de un context specific, credem că era important ca studiul să se desfăşoare într-un mediu natural, realist. Reamintim că nu doar tipul de site web, ci şi sarcina şi contextul sunt factori ce contribuie la crearea experienţei de flux on-line. Este puţin probabil ca persoana ce experimentează starea de flux on-line să aibă aceeaşi stare pe care ar avea-o dacă ar îndeplini sarcina respectivă la serviciu, acasă sau în cadrul unui context din viaţa reală. Încheiem argumentaţia noastră prin afirmarea faptului că design-ul cercetării este adecvat scopului şi obiectivelor de cercetare stabilite la începutul acestei lucrări şi că acesta poate reprezenta un reper şi pentru alte studii ale fluxului în mediul on-line. 4.2. Elaborarea şi aplicarea chestionarului În vederea derulării studiului principal, precum şi pentru a testa relaţiile dintre variabilele din modelul conceptual, a fost necesară selectarea unui site web de brand. În acest sens, am optat pentru site-ul de prezentare a celui mai mare complex comercial de tip mall din România: Palas Mall Iaşi. Pentru derularea studiului, a fost necesară obţinerea în prealabil a acordului proprietarilor site-ului web de brand, www.palasmall.ro. Analizând site-ul web desemnat, constatăm că principala sa funcţie este de informare a publicurilor cointeresate ale brandului Palas Mall, diferenţiindu-se semnificativ de un site web de comerţ electronic, a cărui principală funcţie este aceea de a facilita realizarea schimbului (a se vedea Anexa nr. 5, ce conţine un print screen al site-ului selectat). Reamintim că sarcina de navigare desemnată respondenţilor a presupus căutarea de informaţii pentru petrecerea timpului liber în centrul comercial Palas Mall Iaşi. În plus, în urma discuţiilor avute cu proprietarii site-ului de brand, ni s-a permis utilizarea bazei de date, ce conţinea aproximativ 35.000 de adrese de e-mail, pentru a trimite invitaţia de participare la studiu potenţialilor respondenţi, utilizatori de internet din municipiul Iaşi. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 93 4.3. Scenariul pentru sarcina de navigare pe site-ul web de brand desemnat Participanţilor li s-a furnizat o sarcină prin care să se angajeze într-o navigare orientată spre atingerea unor obiective clare. Acest aspect este extrem de important în cazul navigării pe un site web de brand, deoarece clienţii sunt mai predispuşi să experimenteze starea de flux on-line atunci când sunt în căutarea de informaţii. În plus, desemnându-le participanţilor o sarcină clară, am creat condiţiile de manifestare a antecedentelor stării de flux on-line: concentrarea atenţiei, obiective clare, un potenţial echilibru între autoeficacitatea percepută (abilităţile percepute ale utilizatorului) şi provocările percepute. În studiul nostru, nu ne referim la toate aceste antecedente din literatura de specialitate, ci doar la cele din modelul conceptual propus. 4.4. Eşantionul şi procedura de colectare a datelor Eşantionul folosit în studiul principal este unul non-probabilistic, de convenienţă. Participanţii la studiu sunt utilizatori de internet şi au fost contactaţi on-line pentru a participa la studiu, prin intermediul poştei electronice, pe baza adreselor de e-mail furnizate de proprietarii site-ului www.palasmall.ro. Reamintim că, în cazul eşantioanele non-probabilistice, nu putem şti dacă indivizii din eşantion sunt reprezentativi pentru populaţia studiată. Participanţii au primit un e-mail ce conţinea o invitaţie de participare la studiu, precum şi link-ul aferent prin care erau redirecţionaţi către chestionarul on-line (a se vedea Anexa nr. 9 ce conţine o captură a chestionarului on-line utilizat pentru colectarea datelor). În conceperea scrisorii de invitaţie prin care le solicitam respondenţilor să participe la studiu, am ţinut cont de recomandările lui Iacobucci şi Churchill Jr. (2010), deoarece sfaturile lor sunt utile în creşterea ratei răspunsurilor în cazul sondajelor on-line (a se vedea Anexa nr. 10 ce prezintă invitaţia de participare la studiu). Vom reaminti, pe scurt, o parte dintre aceste recomandări, pentru a explica principiile ce au stat la baza construirii invitaţiei de participare: în câmpul subiect este recomandabil să fie inclus sponsorul/expeditorul, tema şi cuvântul „sondaj"; prima propoziţie trebuie să stârnească atenţia cititorului; trebuie luate în considerare următoarele aspecte: este subiectul cercetării interesant? Cum vor fi răsplătiţi participanţii? Cine este sponsorul? Cât timp/efort va necesita participarea la sondaj? (Fii sincer!); utilizarea unei metode de identificare a răspunsurilor relevante; precizarea unei modalităţi prin care participantul te poate contacta pentru informaţii suplimentare; sublinierea politicii de confidenţialitate a răspunsurilor. Invitaţia de participare la studiul trimisă participanţilor respectă recomandările lui Iacobucci şi Churchill Jr. (2010). În cele ce urmează, ne vom referi la perioada de colectare a datelor, precum şi la procedurile preliminare de validare a datelor. Daniel Rareş Obadă 94 4.5. Colectarea şi validarea datelor Colectarea datelor s-a realizat în perioada 2 aprilie 2014 – 12 aprilie 2014. Reamintim că etapa premergătoare a constat în trimiterea invitaţiei de participare la studiu unui număr de aproximativ 35.000 de potenţiali respondenţi, utilizatori de internet, din municipiul Iaşi, ce se aflau în baza de date a companiei Iulius Group, ce deţine în portofoliu cel mai mare complex comercial de tip mall din România: Palas Mall Iaşi. La sfârşitul acestei perioade de colectare a datelor, am primit 1280 de răspunsuri, iar în urma analizei preliminare a bazei de date, au rămas 915 răspunsuri valide. Răspunsurile au fost validate atât prin consultarea statisticilor privind timpul de completare a chestionarelor, cât şi în funcţie de răspunsurile la întrebările de control. Prin raportarea la medie, am putut identifica respondenţii care au completat chestionarul într-un timp foarte scurt (de exemplu, 10 secunde) şi au fost eliminaţi din baza de date, răspunsurile lor fiind aceleaşi la toţi itemii. În vederea verificării sincerităţii răspunsurilor, am introdus în chestionar două întrebări de control, pentru a verifica dacă respondenţii au citit întrebările şi dacă au răspuns cu sinceritate sau au completat automat chestionarul, fără a citi întrebările, pentru a-l termina mai repede. Cele două întrebări de control sunt: Q1: Palas Mall este situat în oraşul Rădăuţi. Q2: În Palas Mall se găsesc şi restaurante. De asemenea, afişarea aleatorie a întrebărilor în cadrul celor trei secţiuni create a permis ca itemii ce măsurau aceeaşi variabilă latentă să nu fie grupaţi, astfel încât să nu permită ca respondenţii să ofere răspunsuri similare doar pentru a păstra o aparentă coerenţă. Profilul respondenţilor ce au participat la studiul principal statistica descriptivă Vârsta respondenţilor la studiu a variat între 13 şi 73 de ani, însă majoritatea participanţilor, 92,4%, au avut vârsta cuprinsă între 18 şi 49 de ani. Acest lucru se explică prin faptul că cercetarea noastră s-a realizat în mediul on-line, iar gradul de adoptare şi utilizare a noilor tehnologii este mai ridicat în rândul populaţiei tinere. Participanţii la studiu au fost în proporţie de 59,0% de sex feminin, 41,0% fiind de sex masculin; 4,3% dintre participanţi au studii de nivel doctorat, 31,4% studii de masterat, 46% studii de licenţă, 2,5% studii postliceale, 14,4% aveau studii liceale, studii primare şi gimnaziale având 1,4%. Constatăm că majoritatea participanţilor la studiul pilot au avut studii medii şi superioare. 4.6. Metode de analiză a datelor şi rezultatele cercetării În vederea testării validităţii modelelor de măsurare, precum şi a încrederii scalelor folosite, am utilizat analiza factorială confirmatorie şi analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha. Analiza factorială confirmatorie a fost utilizată în studiul nostru pentru a evalua validitatea şi încrederea scalelor preluate din literatura de specialitate şi adaptate. Reamintim Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 95 că, în cazul acestui tip de analiză factorială, cercetătorii verifică potrivirea modelului de măsurare cu setul de date colectate. Altfel spus, în cazul analizei factoriale confirmatorie verificăm capacitatea fiecărui indicator de a surprinde dimensiunile variabilelor latente, precum şi capacitatea variabilelor latente de a se constitui într-un factor superior, multidimensional. Analiza factorială confirmatorie a fost realizată în programul de analiză statistică IBM SPSS v20 şi a necesitat specificarea tipului de scală testat. În cazul studiului nostru, scalele testate sunt de tip reflectiv, acest lucru însemnând că direcţia de influenţă este de la variabila latentă spre indicatori, iar o modificare la nivelul variabilei lantente va determina o modificare la nivelul tuturor indicatorilor. Revenind la discuţia noastră privind cele două tipuri de analize utilizate, în secţiunile următoare ne vom referi la analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha, precum şi la analiza factorială confirmatorie realizată prin modelarea ecuaţiilor structurale. 4.6.1. Analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha În vederea testării încrederii scalelor cu care am operat în cercetarea noastră, am utilizat coeficientul alfa, denumit în literatura de specialitate şi Cronbach alfa (α), propus de reputatul psihometrician american Lee J. Cronbach (1951). Deşi Cronbach alfa nu este singurul indicator al încrederii unei scale, cu siguranţă este cel mai utilizat (ten Holt, van Duijn şi Boomsma, 2010). Metodiştii susţin că valorile coeficientului alfa se pot situa între 0 şi 1, dar în unele cazuri extreme, pot fi obţinute şi valori mai mari de 1 sau negative. Field (2009) susţinea că alfa poate înregistra şi o valoare negativă atunci când suma corelaţiilor negative dintre itemi este mai mare decât suma corelaţiilor pozitive. Această situaţie rară poate fi cauzată de un eşantion mic, un număr redus al itemilor din scală sau de date ce conţin erori. Testarea scalei utilizând coeficientul Cronbach alfa presupune calcularea covarianţei dintre itemi. Astfel, se poate obţine şi o valoare standardizată, pe baza corelaţiei inter-itemi. Prima formă este recomandată atunci când scorul global este obţinut prin însumarea valorilor la fiecare item. Se va apela la varianta standardizată atunci când itemii sunt măsuraţi cu unităţi de măsură diferite, fiind necesară standardizarea lor prealabilă. Din perspectiva demersului de cercetare întreprins, ni se pare esenţială interpretarea corectă a coeficientului Cronbach alfa (α), pentru a putea decide dacă scalele utilizate prezintă încredere. Literatura de specialitate atrage atenţia că, deşi nu există un standard unanim acceptat cu privire la valoarea pe care ar trebui să o aibă un coeficient Cronbach alfa pentru a indica o fidelitate corespunzătoare, există o serie de valori de referinţă ce sunt interpretate similar de cercetători: valorile în jur de 0,90 sunt considerate excelente; în jur de 0,80 foarte bune, iar cele în jur de 0,70 adecvate (Kline, 2005). În cazul cercetărilor exploratorii, Garson (2010) susţine că poate fi acceptată şi o valoare de 0,60 a coeficientului Cronbach alfa. Consultând literatura de specialitate în ceea ce priveşte analiza de încredere prin coeficientul Cronbach alfa, constatăm că metodiştii fac o serie de precizări menite să-i ajute Daniel Rareş Obadă 96 pe cercetători să utilizeze în cunoştinţă de cauză analiza de încredere şi să interpreteze corect valorile coeficientului alfa: o valoare acceptabilă a coeficientului alfa nu este o dovadă a unidimensionalităţii scalei, ci doar indicatorul unei dimensiuni unice despre care nu putem şti dacă este cel mai adecvat model de măsurare ce descrie datele respective; în unele situaţii, Cronbach alfa poate fi un indicator nesigur al consistenţei interne mai ales atunci când scala are un număr mai mare de 20 de itemi, coeficientul alfa poate fi de 0,70 (Cortina, 1993), chiar atunci când corelaţia dintre itemi este foarte mică; volumul eşantionului poate influenţa şi el valoarea lui Cronbach alfa: cu cât numărul respondenţilor creşte, alfa tinde să crească la rândul lui (Ercan, Yazici, Sigirli, Ediz şi Kan, 2007); Cronbach alfa este influenţat şi de caracteristicile datelor, în sensul că valoarea lui tinde să fie cu atât mai mare cu cât numărul variantelor de răspuns la itemi este mai mare (Lozano, Garcia şi Muniz, 2008); scalele cu 5 sau 7 variante de răspuns sunt de preferat. Prin urmare, în analiza noastră vom ţine cont de aceste aspecte de ordin metodologic în interpretarea valorilor coeficientului alfa pentru a evalua încrederea scalelor testate. Totuşi, pentru optimizarea estimării încrederii scalelor testate şi purificate, vom utiliza şi metoda modelării ecuaţiilor structurale (SEM). Green şi Yang (2009) susţin că avantajul SEM constă în faptul că permite abordarea unor modele de măsurare variate, inclusiv a celor extrem de complexe sau cu diverse constrângeri, dar la aceste aspecte ne vom referi pe larg în secţiunea ce urmează. 4.6.2. Analiza SEM (Modelarea ecuaţiilor structurale) În vederea testării validităţii modelelor de măsurare, vom utiliza modelarea prin ecuaţii structurale (SEM). Astfel, ni se pare oportună în prezenta secţiune o discuţie cu privire la această tehnică statistică ce îmbină analiza de regresie multiplă cu analiza factorială, pentru a testa ipotezele între relaţiile observate şi cele latente (Hoyle, 1995). Rigdon (1998) afirmă că SEM este o metodologie de reprezentare, estimare şi testare a reţelelor de relaţii liniare şi teoretice între variable. Există numeroase similarităţi între SEM şi alte metode statistice tradiţionale, cum ar fi analiza de corelaţie, analiza de regresie sau analiza de varianţă în cazul modelelor statistice liniare. Există şi numeroase diferenţe între SEM şi metodele tradiţionale de analiză liniară: (1) SEM este o metodă statistică mai flexibilă şi comprehensivă, (2) necesită o fundamentare teoretică pentru a specifica relaţiile a priori, (3) SEM este o tehnică multivariată ce încorporează variabile observate (măsurate) şi neobservate (constructe latente), în comparaţie cu tehnicile de analiză tradiţională care pot analiza doar variabilele observate; (4) SEM permite cercetătorilor să identifice natura imperfectă a măsurătorilor lor, prin specificarea explicită a erorilor, (5) pentru a evalua adecvarea modelului, SEM foloseşte teste multiple (hi-pătrat, CFI, NFI, RMSEA). De asemenea, SEM rezolvă şi problemele de multicoliniaritate, care nu mai apar datorită faptului că variabilele neobservate reprezintă constructe latente distincte. În plus, interfaţa grafică este un instrument util în reprezentarea unor relaţii complexe în SEM. Specificarea modelului implică formularea unor ipoteze cu Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 97 privire la un set de variabile. Diagrama, reprezentarea grafică a modelului, este transformată într-un set de ecuaţii ce sunt rezolvate simultan, pentru a testa adecvarea modelului şi care estimează parametrii (Garson, 2009). În vederea derulării SEM, unii cercetători (Schumacker şi Lomax, 1996; Garson, 2009) precizează că sunt necesare o serie de condiţii ce trebuiesc îndeplinite simultan: (1) distribuţia normală a datelor, (2) cel puţin trei indicatori pentru fiecare variabilă latentă, (3) trebuie evitate datele lipsă, (4) recursivitatea relaţiilor, (5) datele să fie obţinute prin intermediul unor scale de tip interval, precum şi (5) o mărime rezonabilă a eşantionului în raport cu numărul de indicatori din model. În literatura de specialitate există o dezbatere cu privire la ceea ce constituie o mărime rezonabilă a eşantionului: 20 de cazuri/parametru, 10 cazuri/parametru – în unele studii fiind acceptate chiar 5 cazuri/parametru (Garson, 2009). Pentru a construi un model prin SEM, este necesar ca cercetătorii să parcurgă o serie de etape: (1) specificarea modelului, (2) identificarea modelului, (3) estimarea modelului, (4) adecvarea modelului şi, dacă este cazul, (5) respecificarea modelului (Tia, 2008). Astfel, în cele ce urmează, ne vom referi pe scurt la fiecare etapă ce trebuie parcursă în vederea construirii unui model prin modelarea ecuaţiilor structurale, fie că este vorba de un model de măsurare sau de un model structural. Specificarea modelului Prima etapă în construirea unui model constă în generarea unui set de ipoteze cu privire la relaţiile dintre variabilele din model pe baza literaturii de specialitate. Cercetătorii sunt puşi în două situaţii: să specifice modelul de măsurare (în derularea unei analize factoriale confirmatorii) sau să specifice modelul structural (Albright şi Park, 2009). Specificarea modelului de măsurare pentru variabilele de interes din modelul conceptual constă în identificarea indicatorilor semnificativi pentru fiecare variabilă latentă, independentă sau dependentă. După specificarea modelelor de măsurare (altfel spus, după derularea analizei factoriale confirmatorii), analiza poate continua prin specificarea modelelor structurale: în această fază, cercetătorii stabilesc relaţiile (ipotetice) dintre variabilele de interes (variabile dependente şi independente). Identificarea modelului În această etapă preliminară analizei propriu-zise a parametrilor modelului, se precizează o serie de constrângeri cu privire la modelul testat. Astfel, un model poate fi neidentificat, complet identificat sau supra-identificat – în funcţie de informaţiile din matricea iniţială (Albright şi Park, 2009). Estimarea modelului Estimarea modelului constă în obţinerea unor aprecieri ale parametrilor ce compun matricea reprodusă, astfel încât aceştia să fie similari cu cei din matricea iniţială (Albright şi Park, 2009). Două dintre cele mai utilizate metode de estimare a parametrilor sunt metoda verosimilităţii maxime (engl: maximum likelihood estimation), respectiv metoda generalizată a celor mai mici pătrate ambele prezintă avantajul că nu sunt dependente de scală. Daniel Rareş Obadă 98 Adecvarea modelului Identificarea şi interpretarea indicilor de adecvare ce rezultă în urma estimării modelului îi permit cercetătorului să tragă o serie de concluzii cu privire la modelul testat. Există numeroase dezbateri în literatura de specialitate cu privire la indicii ce ar trebui raportaţi pentru a decide dacă modelul este unul adecvat sau nu. Cei mai mulţi cercetători (de exemplu, Albright şi Park, 2009), recomandă analiza a trei categorii de indici: (1) indici de potrivire (engl.: goodness-of-fit measure), cum ar fi: hi-pătrat, RMSEA, GFI, AGFI, RMR, (2) indici de comparare a modelului (engl: model comparison), dintre care amintim: TLI, NFI, CFI, precum şi, (3) indici ce vizează parcimonia modelului: PFI, PNFI. Indici de potrivire a modelului În această secţiune ne vom referi pe scurt la indicii de potrivire a modelului ce se recomandă a fi raportaţi pentru evaluarea adecvării modelului. Hi-pătrat (χ2), numit în engleză chi-square, indică diferenţa între matricea observată şi matricea reprodusă. Acest indice de potrivire este foarte sensibil la mărimea eşantionului şi poate fi util pentru a măsura adecvarea generală a modelului (Albright şi Park, 2009). Cercetătorii recomandă ca valoare a lui χ2 să fie mai mare de 0,05. Un alt indice de potrivire este rădăcina pătrată a mediei valorilor reziduale (RMSEA), care este utilizat pentru a evalua potrivirea modelului. Spre deosebire de hi-pătrat, RMSEA ţine cont de numărul parametrilor estimaţi, şi nu de mărimea eşantionului. Astfel, o valoare a lui RMSEA≤0,5 indică un model foarte bun, iar o valoare mai mică sau egală cu 0,8 arată că modelul este unul acceptabil (Albright şi Park, 2009). În vederea evaluării potrivirii modelului, unii cercetători au propus şi utilizarea testului de corespondenţă sau GFI (engl.: Goodness of Fit Index), care ia în considerare cantitatea de varianţă şi de covarianţă prognozată din matricea reprodusă. Albright şi Park (2009) susţin că o valoare mai mare sau egală cu 0,90 este o valoare acceptabilă, iar o valoare de 1 a GFI indică o potrivire perfectă a modelului. Testul de corespondenţă ajustat sau AGFI (engl. Adjusted Goodness of Fit Index) ajustează indicele GFI la gradele de libertate ale modelului, raportat la numărul variabilelor din model. Valorile indicelui AGFI se interpretează similar cu cele ale indicelui GFI: o valoare mai mare sau egală cu 0,90 este o valoare acceptabilă, iar o valoare de 1 indică o potrivire perfectă a modelului. Indici de comparare a modelului În vederea comparării modelului, literatura de specialitate aminteşte trei indici ce se recomandă a fi analizaţi şi raportaţi: (1) indicele TLI (engl. Tucker-Lewis Index), cunoscut şi ca indicele NNFI (engl. Non-Normed Fit Index) utilizat pentru compararea modelului testat cu modele alternative, (2) indicele de adecvare normat, prescurtat NFI (engl. Normed Fit Index) care arată în ce măsură modelul propus este mai bun decât cel nul şi (3) indicele de corespondenţă comparativ (engl. Comparative Fit Index) indicator ce nu este afectat de mărimea eşantionului. Valorile acestor trei indici de comparare a modelului se interpretează similar: o valoare mai mare sau egală cu 0,90 este o valoare acceptabilă, iar o valoare de 1 indică o potrivire perfectă a modelului. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 99 Indici ai parcimoniei modelului Literatura de specialitate propune mai mulţi indici ce evaluează parcimonia modelului. Modelul parcimonios este cel mai simplu sau cel mai restrâns model care explică fenomenul analizat. În lucrarea noastră, ne vom referi în special la indicele parcimonic de potrivire abreviat PFI (Parasimonius Fit Index), ce ia în considerare numărul gradelor de libertate pentru a obţine un nivel dat de potrivire, şi la indicele PNFI. Astfel, o valoare mai mare sau egală cu 0,50 arată că modelul este unul potrivit. Analizând literatura de specialitate, constatăm că recomandările cercetătorilor converg spre aceeaşi idee: necesitatea utilizării mai multor indici atunci când analizăm gradul de adecvare al unui model, deoarece unii sunt mai buni în anumite situaţii decât alţii. Important este să se raporteze indicii din fiecare categorie discutată mai sus (Albright şi Park, 2009). Respecificarea modelului Există numeroase cazuri în care modelul propus şi evaluat nu se potriveşte cu modelul teoretic. În astfel de situaţii, metodiştii recomandă o respecificare a modelului, însemnând excluderea sau includerea unor componente ce ar putea îmbunătăţi modelul. Există situaţii când, din modelul respins, se păstrează componente sau sub-modele pentru a le analiza în etape ulterioare de dezvoltare a unui model mai complex (Albright şi Park, 2009), cum este situaţia modelelor de măsurare de ordinul al doilea. În cazul modelelor structurale, se recomandă reanalizarea literaturii de specialitate, pentru a propune noi variabile în modelul structural respins sau pentru a schimba relaţiile dintre variabile. 4.6.3. Analiza factorială confirmatorie prin SEM Pentru testarea modelelor de măsurare prin SEM, reamintim că este necesară îndeplinirea concomitentă a unui set de condiţii preliminarii: distibuţia normală a datelor, cel puţin trei indicatori pentru fiecare variabilă latentă (în cazul scalelor cu un sigur item, am reprezentat variabila latentă ca având un singur indicator), evitarea datelor lipsă, recursivitatea relaţiilor, scale de tip interval, precum şi o mărime rezonabilă a eşantionului în raport cu numărul de indicatori din model. În cele ce urmează, ne vom referi la activităţile de pregătire a bazei de date pentru a întruni condiţiile necesare realizării analizei factoriale confirmatorii prin SEM. Pregătirea bazei de date pentru analiză În vederea realizării analizei datelor, am desfăşurat o serie de acţiuni de îndepărtare a informaţiilor irelevante din baza de date. Reamintim că ancheta s-a derulat în mediul on-line, prin intermediul platformei www.qualtrics.com. Chestionarul construit pe această platformă specializată în cercetări de marketing on-line, a permis colectarea datelor respondenţilor, cum ar fi: IP-ul, ora şi data la care au început completarea, ora şi data la care au finalizat chestionarul. În plus, în chestionar au fost introduse şi două întrebări de control, pentru a verifica sinceritatea respondenţilor (întrebările au fost plasate în ultimele două secţiuni ale chestionarului). Daniel Rareş Obadă 100 Răspunsurile au fost validate prin consultarea statisticilor privind timpul de completare a chestionarelor. Prin raportarea la medie, am identificat respondenţii care au completat chestionarul într-un timp foarte scurt (de exemplu, 10 secunde), prin urmare am decis să-i eliminăm din baza de date. De asemenea, cele două întrebări de verificare a sincerităţii răspunsurilor au permis identificarea răspunsurilor invalide, pe care ulterior le-am eliminat din baza de date. În a doua etapă de pregătire a bazei de date, am recodat răspunsurile itemilor cu scor inversat, pentru a păstra acelaşi sens (valoarea 1→7; 2→6, 3→5, valoarea 4 a rămas neschimbată, 5→3, 6→2, 7→1). De asemenea, pentru a putea derula SEM, am înlocuit valorile lipsă (înregistrare doar în secţiunea ce conţinea itemi de măsurare a motivaţiei situaţionale) cu valorile medii, pentru a nu afecta sensul răspunsurilor. În vederea derulării SEM, am verificat distribuţia normală a datelor prin testele din IBM SPSS AMOS v20: asimetria (valori între -1 şi 1) şi boltirea (valori între -3 şi 3); în cazul variabilelor latente cu mai puţin de trei indicatori, am decis să nu efectuăm SEM, dar am păstrat variabilele pentru a le introduce în modelele de măsurare a constructelor de ordinul al doilea; datele lipsă au fost înlocuite cu valorile medii: scalele utilizate sunt de tip Likert, prin urmare sunt scale de tip interval, iar mărimea eşantionul este de 915 respondenţi, o mărime rezonabilă în raport cu numărul de indicatori din model. Concluzionăm că în această etapă s-au îndeplinit toate condiţiile necesare derulării analizei factoriale confirmatorii pentru scalele preluate din literatura de specialitate şi adaptate pentru studiul nostru. 4.6.3.1. Analiza de validitate şi de încredere a scalei adaptate a motivaţiei situaţionale Pentru măsurarea variabilei latente motivaţia situaţională este necesară testarea scalei preluate din literatura de specialitate. Reamintim că motivaţia situaţională este un construct multidimensional de ordinul al doilea compus din: motivaţia intrinsecă, amotivarea, reglarea externă şi reglarea prin identificare. Astfel, în cele ce urmează vom analiza fiecare dimensiune a constructului, pentru a verifica dacă sub-scalele sunt unidimensionale şi valide. Motivaţia intrinsecă Reamintim că, în urma recenziei literaturii de specialitate, am optat pentru utilizarea scalei Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Guay et al. (2000), cu 4 itemi adaptaţi pentru a măsura motivaţia intrinsecă a utilizatorilor ce navighează pe un site web de brand. Analizând Figura nr. 12, constatăm că încărcările celor 4 itemi în variabila latentă motivaţie intrinsecă depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_Mo_in_1: 0,84>0,5; Q2_Mo_in_1: 0,87>0,5; Q3_Mo_in_1: 0,80>0,5; Q4_Mo_in_1: 0,86>0,5), fapt ce ne determină să păstrăm toţi itemii pentru analizele ulterioare. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă motivaţia intrinsecă. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.1.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 4,580>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,038≤0,05, valoare ce indică faptul că modelul este unul foarte Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 101 bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,997>0,9, arătând că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,987>0,9, precum şi valoarea indicelui RMR de 0,016>0 susţin aceeaşi idee. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu alte modele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,998>0,9, ceea ce indică faptul că modelul este unul bun (comparativ cu modelul nul). De asemenea, valoarea indicelui CFI a avut o valoare de 0,999>0,9, apropiată de 1, ceea ce indică faptul că modelul este unul foarte bun. În cazul indicelui TLI, valoarea înregistrată de 0,997>0,9 susţine ideea că modelul este unul bun comparativ cu modelele alternative. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,333, valoare mai mică decât pragul de 0,50, ce indică faptul că modelul nu este unul parcimonios. Figura nr. 12. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă motivaţia intrinsecă Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea motivaţiei intrinseci, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,905>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă foarte bună (a se vedea Output-ul 1.2. din Anexa nr. 6). Constatăm că valorile obţinute în urma derulării analizei de validitate şi de încredere sunt peste valorile de referinţă, fapt ce ne permite să susţinem că modelul de măsurare a motivaţiei intrinseci este unul adecvat. Daniel Rareş Obadă 102 Reglarea prin identificare Pentru măsurarea sub-scalei motivaţiei situaţionale reglare prin identificare, am preluat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Guay et al. (2000), ce conţine 4 itemi adaptaţi studiului nostru. Analizând Figura nr. 13, constatăm că încărcările celor 4 itemi în variabla latentă reglare prin identificare depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_Rei_1: 0,75>0,5; Q2_Rei_1: 0,80>0,5; Q3_Rei_1: 0,64>0,5; Q4_Rei_1: 0,78>0,5), fapt ce ne determină să păstrăm toţi itemii. Figura nr. 13. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă reglare prin identificare Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă reglare prin identificare. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.3.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 172,432>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,191≤0,5 şi indică faptul că modelul este unul foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,912>0,9, valoare care arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,824<0,9 – apropiată de valoarea de referinţă. Valoarea indicelui RMR este de 0,598>0. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 103 Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea reglării prin identificare, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,793>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.4. din Anexa nr. 6). Reglare externă În vederea măsurării reglării externe, o altă sub-scală a motivaţiei situaţionale, am preluat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Guay et al. (2000), ce conţine 4 itemi ce au fost adaptaţi studiului nostru principal. Rezultatele indică faptul că primii doi itemi ai sub-scalei (Q1_Rex_1: 0,62>0,5 şi Q2_Rex_1: 0,82>0,5) au valori mai mari de 0,5 – fapt ce ne permite să-i păstrăm pentru analizele ulterioare. Ceilalţi doi itemi au înregistrat valori mai mici de 0,5, prin urmare am decis să-i eliminăm din analiză (Q3_Rex_1: 0,29<0,5; Q4_Rex_1: 0,33<0,5). În Figura nr. 14 sunt ilustrate grafic încărcările celor 4 itemi în variabila latentă reglare externă. Figura nr. 14. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă reglare externă Daniel Rareş Obadă 104 Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă reglare externă. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.5.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 56,038>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,172≤0,5, indicând că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este 0,968>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,842<0,9. Valoarea indicelui RMR este de 0,139>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,881<0,9, şi având în vedere că valoarea obţinută este apropiată de cea de referinţă, considerăm că modelul este unul acceptabil (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,884<0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,651<0,9 sugerează că ar putea exista modele alternative mai bune. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,294<0,50, ceea ce indică faptul că modelul nu este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea reglării prin identificare, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0.571<0,7, valoare ce indică faptul că scala nu are o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.6. din Anexa nr. 6). Ca urmare a valorii înregistrate şi a analizelor efectuate, considerăm că se impune respecificarea modelului de măsurare pentru variabila latentă reglare externă. Reamintim că, pentru a derula SEM în cazul unui model respecificat, este nevoie de cel puţin trei indicatori pentru fiecare variabilă latentă (aşa cum susţin Schumacker şi Lomax, 1996; Garson, 2009). Prin urmare, modelul nu poate fi respecificat, dar sub-scala poate fi păstrată pentru analize ulterioare. Am reluat analiza de încredere pentru cei doi itemi rămaşi (Q1_Rex_1: 0,62>0,5 şi Q2_Rex_1: 0,82>0,5) şi am obţinut o valoare a lui Cronbach Alpha 673<0,7 (o valoare apropiată de pragul 0,7). Amotivare În această secţiune ne propunem să testăm o altă sub-scală a motivaţiei situaţionale, amotivarea, preluată de la Guay et al. (2000), de tip Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total), care conţine 4 itemi ce au fost adaptaţi studiului nostru principal. Analizând Figura nr. 15, constatăm că încărcările celor 4 itemi în variabla latentă amotivare depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_Am_1: 0,68>0,5; Q2_Am_1: 0,65>0,5; Q3_Am_1: 0,74>0,5; Q4_Am_1: 0,65>0,5), fapt ce ne determină să-i păstrăm pe toţi pentru analizele ulterioare. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă amotivare. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.7.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 6,778>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,051≤0,5, valoare ce indică faptul că modelul este foarte bun. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 105 Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,996>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea testului de corespondenţă ajustat, AGFI, de 0,982>0,9, şi valoarea indicelui RMR de 0,031>0 susţin aceeaşi idee. Figura nr. 15. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă amotivare Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu alte modele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,993>0,9 şi indică faptul că modelul de măsurare este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,995>0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,984>0,9 ne permite să susţinem că modelul este foarte bun comparativ cu modelele alternative. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,331<0,50, valoare ce indică faptul că modelul nu este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea reglării prin identificare, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,772>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.8. din Anexa nr. 6). Daniel Rareş Obadă 106 4.6.3.2. Model de măsurare pentru constructului de ordinul al doilea motivaţia situaţională În vederea măsurării constructului de ordinul al doilea motivaţia situaţională, am utilizat pentru modelul specificat 4 sub-scale confirmate în urma analizei SEM: sub-scala motivaţie intrinsecă (4 itemi reţinuţi: Q1_Mo_in_1, Q2_Mo_in_1, Q3_Mo_in_1, Q4_Mo_in_1), sub-scala reglare prin identificare (Q1_Rei_1, Q2_Rei_1, Q3_Rei_1, Q4_Rei_1), sub-scala reglare externă (Q1_Rex_1 şi Q2_Rex_1) şi sub-scala amotivare (4 itemi reţinuţi: Q1_Am_1; Q2_Am_1, Q3_Am_1, Q4_Am_1). Figura nr. 16 ilustrează încărcările itemilor în variabilele latente, precum şi încărcările variabilelor latente în constructul de ordinul al doilea motivaţie situaţională. Analizând Figura nr. 16, constatăm că cele 4 variabile latente au încărcări mai mici de valoarea de referinţă 0,5 (motivaţie intrinsecă: 0,44<0,5; reglare prin identificare: 0,48<0,5; reglare externă: 0,46<0,5; amotivare: 0,45<0,5). Figura nr. 16. Model specificat de măsurare de ordinul al doilea pentru variabila latentă motivaţia situaţională Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 107 Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru constructul de ordinul al doilea motivare situaţională. Consultând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.9.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 1685,768>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,143≤0,5 şi arată faptul că modelul este unul foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinută în urma testului de corespondenţă este de 0,784<0,9, indicând că modelul nu este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,736<0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,714>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modele alternative raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,735<0,9 şi arată că modelul nu este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,745<0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,730<0,9 ne permite să susţinem ideea că modelul ar putea fi îmbunătăţit. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,695>0,50 şi arată că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea motivaţiei situaţionale, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,755>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.10. din Anexa 6), dar această valoare trebuie interpretată cu reţinere din cauza numărului mare de itemi ai scalei (14 itemi). Astfel, ţinând cont de valorile indicilor modelului specificat de măsurare pentru motivaţia situaţională, am decis că este necesară respecificarea modelului. Revenind la consultarea literaturii de specialitate, am constatat că, prin eliminarea sub-scalei amotivării, modelul de măsurare a motivaţiei situaţionale s-ar putea îmbunătăţi. Această ipoteză este susţinută prin referire la definiţia amotivării, care este „similară neajutorării – individul resimte un sentiment de incompetenţă şi de lipsă a controlului" (Abramson, Seligman şi Teasdale, 1978). Prin urmare, modelul respecificat de măsurare pentru motivaţia situaţională conţine următoarele 3 sub-scale: variabla latentă motivaţie intrinsecă (4 itemi reţinuţi: Q1_Mo_in_1, Q2_Mo_in_1, Q3_Mo_in_1, Q4_Mo_in_1), variabila latentă reglare prin identificare (Q1_Rei_1, Q2_Rei_1, Q3_Rei_1, Q4_Rei_1) şi sub-scala reglare externă (Q1_Rex_1 şi Q2_Rex_1). Figura nr. 17 ilustrează încărcările itemilor în variabilele latente, precum şi încărcările variabilelor latente în constructul de ordinul al doilea motivaţia situaţională. Consultând Figura nr. 17 ce conţine modelul respecificat, constatăm că cele 3 variabile latente au încărcări mai mari decât valoarea de referinţă 0,5 (motivaţie intrinsecă: 0,91>0,5; reglare prin identificare: 1,00>0,5; reglare externă: 0,67>0,5). Daniel Rareş Obadă 108 Figura nr. 17. Model respecificat de măsurare pentru variabila latentă de ordinul al doilea motivaţie situaţională Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare respecificat pentru variabila latentă de ordinul al doilea motivaţie situaţională. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.11.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 518,753>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,113≤0,5 şi indică faptul că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,892<0,9, valoare foarte apropiată de valoarea de referinţă – ceea ce arată că modelul de măsurare este unul potrivit; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,855<0,9. Valoarea indicelui RMR este de 0,666>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu alte modele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,899<0,9, apropiată de valoarea de referinţă, şi indică faptul că modelul este bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,906<0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,897<0,9 ne permite să susţinem că modelul este unul acceptabil. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,819>0,50, valoare ce indică faptul că modelul nu este unul parcimonios. Repetând analiza de încredere pentru modelul de măsurare a motivaţiei situaţionale respecificat, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,880>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă mai bună decât a modelului specificat (a se vedea Output-ul 1.12. din Anexa nr. 7) – luând în considerare şi reducerea numărului de itemi cu 4, scala finală pentru măsurarea motivaţiei situaţionale (compusă din 10 itemi) este mai potrivită. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 109 4.6.3.3. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă provocări percepute Pentru măsurarea variabilei latente provocări percepute, am preluat şi adaptat din literatura de specialitate scala Likert cu 6 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Hoffman şi Novak (2000), ce conţine 6 itemi. Analizând Figura nr. 18, constatăm că încărcările celor 6 itemi adaptaţi în variabila latentă provocări percepute depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_PROV: 0,74>0,5; Q2_PROV; 0,79>0,5; Q3_PROV: 0,75>0,5; Q4_PROV: 0,72>0,5; Q5_PROV: 0,75>0,5; Q6_PROV: 0,74>0,5), fapt ce ne determină să păstrăm toţi itemii pentru analizele ulterioare. Figura nr. 18. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă provocări percepute Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă provocări percepute. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.13.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 95,974>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,080≤0,5 şi arată faptul că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,967>0,9 şi indică faptul că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,950>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,201>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu alte modele alternative, raportaţi sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,963>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Daniel Rareş Obadă 110 Valoarea indicelui CFI de 0,968>0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,966>0,9 arată că modelul este foarte bun comparativ cu modelele alternative. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,899>0,50, valoare ce indică faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea provocărilor percepute, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,882>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.14. din Anexa nr. 6). 4.6.3.4. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă autoeficacitate pe internet Măsurarea autoeficacităţii pe internet s-a realizat cu o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total), preluată de la O'Cass şi Carlson (2010). Această scală conţine 5 itemi ce au fost adaptaţi studiului nostru principal. În Figura nr. 19 sunt ilustrate încărcările celor 5 itemi în variabila latentă autoeficacitate pe internet. Putem vizualiza că valorile obţinute pentru fiecare item depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_AEF: 0,64>0,5; Q2_AEF; 0,67>0,5; Q3_AEF: 0,78>0,5; Q4_AEF: 0,68>0,5; Q5_AEF: 0,60>0,5), fapt ce ne determină să păstrăm toţi itemii pentru analizele ulterioare. Figura nr. 19. Model specificat de măsurare pentru variabila latentă autoeficacitate pe internet Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 111 Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă autoeficacitate pe internet. Consultând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.15.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 27,939>0,0. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,052≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă a înregistrat o valoare de 0,988>0,9 şi indică faptul că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, de 0,978>0,9, susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,039>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută de 0,979>0,9 ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este unul foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,985>0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,981>0,9 înregistrată ne permite să susţinem că modelul este foarte bun comparativ cu modelele alternative. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,783>0,50 şi indică faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea autoeficacităţii pe internet, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,799>0,7 ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.16. din Anexa nr. 6). 4.6.3.5. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă teleprezenţă Scala preluată şi adaptată de la Lee şi Chen (2010) pentru măsurarea variabilei latente teleprezenţă conţinea iniţial 5 itemi. Un item a fost scos după studiul pilot, întrucât genera confuzie în rândul respondenţilor şi nu a putut fi reformulat pentru a fi mai clar. Analiza de încredere derulată în cadrul studiului pilot a arătat că prin eliminarea itemului 5, scala s-ar îmbunătăţi considerabil. Prin urmare, pentru studiul principal, am păstrat 4 itemi pentru măsurarea teleprezenţei. Figura nr. 20 prezintă încărcările celor 4 itemi în variabila latentă teleprezenţă. Putem observa că valorile obţinute pentru fiecare item depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_TEL: 0,81>0,5; Q2_TEL: 0,74>0,5; Q3_TEL: 0,82>0,5; Q4_TEL: 0,79>0,5), fapt ce ne determină să păstrăm toţi itemii pentru analizele ulterioare. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă teleprezenţă. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.17.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 72,657>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,122≤0,5 şi indică faptul că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,962>0,9 şi arată că modelul este Daniel Rareş Obadă 112 unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,925>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,039>0. Figura nr. 20. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă teleprezenţă Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,958>0,9 şi ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,961>0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,953>0,9 ne permite să susţinem că modelul este foarte bun comparativ cu modelele alternative. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,798>0,50 şi indică faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea teleprezenţei, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,861>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.18. din Anexa nr. 6). Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 113 4.6.3.6. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line Pentru măsurarea stării de flux on-line este necesară testarea sub-scalelor preluate din literatura de specialitate. Reamintim că, în urma recenziei literaturii de specialitate, am considerat că starea de flux on-line este un construct multidimensional de ordinul al doilea, compus din următoarele dimensiuni: distorsiunea timpului, concentrare, control perceput şi interes intrinsec. În cele ce urmează, vom analiza fiecare sub-scală a constructului din perspectiva validităţii şi încrederii. Distorsiunea timpului Prima variabilă latentă preluată din literatura de specialitate este o sub-scală a constructului multidimensional de ordinul al doilea starea de flux on-line: distorsiunea timpului. În urma consultării literaturii de specialitate, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Lee şi Chen (2010), cu 2 itemi (O1_FTD şi O2_FTD). Având în vedere că, pentru a derula SEM în cazul unui model specificat, este nevoie de cel puţin trei indicatori pentru fiecare variabilă latentă (aşa cum susţin Schumacker şi Lomax, 1996; Garson, 2009), considerăm că în această etapă analiza de validitate nu poate fi realizată. Totuşi, am derulat în această fază analiza de încredere pentru variabila latentă distorsiunea tipului, sub-scală a stării de flux on-line, şi am obţinut o valoare a coeficientului Cronbach Alpha de 0,812>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă foarte bună (a se vedea Output-ul 1.19. din Anexa nr. 6). Concentrarea A doua variabilă latentă preluată din literatura de specialitate ca dimensiune a constructului de stare de flux on-line este concentrarea. Scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) pentru măsurarea concentrării este preluată şi adaptată de la Lee şi Chen (2010) şi conţine 4 itemi. În Figura nr. 21 putem vizualiza încărcările celor 4 itemi în variabila latentă concentrare. Putem observa că valorile obţinute pentru fiecare item depăşesc valoarea de referinţă 0,5 (Q1_FCO: 0,79>0,5; Q2_FCO: 0,81>0,5; Q3_FCO: 0,78>0,5; Q4_FCO: 0,78>0,5), fapt ce ne determină să păstrăm toţi itemii pentru analizele ulterioare. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă concentrare. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.20.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 72,522>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează Daniel Rareş Obadă 114 potrivirea modelului, este de 0,159≤0,5, valoare ce indică faptul că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,960>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,867<0,9 valoare apropiată de cea de referinţă. Valoarea raportată a indicelui RMR este de 0,131>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,960>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,961>0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,922>0,9 ne permite să susţinem că modelul este foarte bun comparativ cu modelele alternative. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,48<0,50, valoare ce indică faptul că modelul are o parcimonie acceptabilă, întrucât este foarte apropiat de valoarea de referinţă. Figura nr. 21. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă concentrare Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 115 Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea concentrării, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,868>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.21. din Anexa nr. 6). Controlul perceput A treia dimensiune a stării de flux on-line, controlul perceput, am măsurat-o utilizând scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Huang (2003), ce conţinea 3 itemi. În Figura nr. 22 sunt reprezentate grafic încărcările celor 3 itemi în variabila latentă control perceput. Întrucât itemul 2 era cu scor invers (Q2_FCP), am recodat răspunsurile pentru a păstra acelaşi sens (variabila transformându-se în Q2_FCP_r). Putem constata că, în cazul a 2 itemi, încărcările în variabila latentă sunt sub pragul de 0,5 (Q2_FCP_r: -0,14<0,5 şi Q3_FCP: 0,45<0,5), prin urmare itemii sunt eliminaţi din analizele ulterioare. Doar itemul Q3_FCP a avut o încărcare mai mare de 0,5 (Q3_FCP: 0,91>0,5), prin urmare, am decis să-l păstrăm pentru analizele viitoare. Figura nr. 22. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă control perceput Daniel Rareş Obadă 116 Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă control perceput. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.22.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 0,000<0,05, ce indică faptul că modelul nu este unul bun. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului de măsurare, este de 0,254≤0,5 şi arată că modelul este unul acceptabil. Pe de altă parte, valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 1,000>0,9, valoare ce arată că modelul este unul perfect; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, nu a putut fi calculată. Valoarea indicelui RMR este de 0,000, prin urmare modelul nu este unul adecvat. Indicii de comparare a modelului de măsurare specificat cu modelele alternative, raportaţi sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 1,000>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare specificat este unul foarte bun, comparativ cu modelul nul, iar valoarea indicelui CFI de 1,000>0,9 susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,000<0,50, valoare ce indică faptul că modelul nu este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea controlului perceput, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,213<0,7, valoare ce indică lipsa unei consistenţe interne acceptabile (a se vedea Output-ul 1.23. din Anexa nr. 6). Ţinând cont de valorile obţinute în urma estimării, considerăm că s-ar impune respecificarea modelului de măsurare. Însă, din cauza faptului că un singur item a avut încărcarea mai mare de 0,5, nu putem relua analiza SEM (cauza fiind neîndeplinirea condiţiei privind numărul minim de 3 indicatori). Aşadar, vom păstra în analiza noastră doar itemul Q1_FCP, pentru a-l include în modelul de măsurare a stării de flux on-line. Interes intrinsec A patra dimensiune a stării de flux on-line este interesul intrinsec şi a fost măsurată prin intermediul scalei Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Huang (2003), ce conţinea 3 itemi. În Figura nr. 23 sunt reprezentate grafic încărcările celor 3 itemi în variabila latentă interes intrinsec. Întrucât itemul 2 era cu scor invers, am recodat răspunsurile itemului pentru a păstra acelaşi sens (variabila transformându-se în Q1_FIN_r). Putem constata că, în cazul a 2 itemi, încărcările în variabila latentă sunt sub pragul de 0,5 (Q2_FIN: -0,84<0,5 şi Q3_FIN: -0,79<0,5), prin urmare, itemii sunt eliminaţi din analizele ulterioare. Doar itemul Q1_FIN_r a avut o încărcare de 0,74>0,5, prin urmare, am decis să-l păstrăm în analizele noastre viitoare. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 117 Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă interes intrinsec. Figura nr. 23. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă interes intrinsec Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.24.), constatăm că valoarea lui Hi-pătrat este de 0,000<0,05, ceea ce indică faptul că modelul de măsurare nu este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,623≤0,8, valoare ce indică faptul că modelul este acceptabil. Pe de altă parte, valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 1,000>0,9 şi arată că modelul este unul perfect; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, nu a putut fi calculată. Valoarea indicelui RMR este de 0,000, deci modelul nu este unul adecvat. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 1,000>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 1,000>0,9, susţinând aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,000<0,50, valoare ce indică faptul că modelul nu este unul parcimonios. Ţinând cont de valorile obţinute în urma estimării, considerăm că s-ar impune respecificarea modelului de măsurare a variabilei latente interes intrinsec. Daniel Rareş Obadă 118 Însă, din cauza faptului că un singur item a avut încărcarea mai mare de 0,5, nu putem relua analiza SEM (nefiind îndeplinită condiţia privind numărul minim de 3 indicatori). Aşadar, vom păstra în analiza noastră doar itemul Q1_FIN_r, pentru a-l include în modelul de măsurare a constructului multidimensional de ordinul al doilea starea de flux on-line. 4.6.3.7. Model de măsurare a constructului multidimensional de ordinul al doilea starea de flux on-line În vederea măsurării constructului de ordinul al doilea starea de flux on-line, am utilizat pentru modelul specificat următoarele sub-scale: variabila latentă distorsiunea timpului (Q1_FTD şi Q2_FTD), concentrarea (Q1_FCO, Q2_FCO, Q3_FCO, Q4_FCO), controlul perceput (Q3_FCP) şi interesul intrinsec (Q1_FIN_r). Figura nr. 24 ilustrează încărcările itemilor în variabilele latente, precum şi încărcările variabilelor latente în constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line. Figura nr. 24. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă starea de flux on-line Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 119 Analizând Figura nr. 24, constatăm că 3 variabile latente au încărcări mai mari decât valoarea de referinţă 0,5 (distorsiunea timpului: 0,79>0,5; controlul perceput: 0,59>0,5; concentrarea: 0,88>0,5), iar una, interesul intrinsec, a înregistrat o încărcare sub valoarea de referinţă (0,43<0,5), fiind propusă pentru a fi eliminată din analizele ulterioare. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line. Consultând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.25.), constatăm că valoarea lui Hi-pătrat este de 1358,765>0,05. Indicele RMSEA, care evaluează adecvarea modelului, are o valoare de 0,242≤0,5 şi arată faptul că modelul este foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,745<0,9 şi susţine că modelul nu este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,632<0,9 şi reprezintă un argument în plus pentru aceeaşi idee. Valoarea înregistrată a indicelui RMR este de 1,032>0. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,647<0,9, ceea ce înseamnă că modelul nu este unul foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,651<0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,609<0,9 ne permite să susţinem că modelul ar putea fi îmbunătăţit. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,578>0,50, demonstrând faptul că modelul nu este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei specificate a stării de flux on-line, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,788>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.26. din Anexa 6), dar această valoare trebuie interpretată cu reţinere din cauza numărului relativ mare de itemi ce compun scala (8 itemi). Luând în considerare valorile indicilor modelului specificat de măsurare a stării de flux online, am decis că este necesară respecificarea modelului. În acest sens, am eliminat variabila latentă interes intrinsec, ce a înregistrat o încărcare sub valoarea de referinţă (0,43<0,5) şi am reluat analiza SEM (ilustrată în Figura nr. 25). În Figura nr. 25 sunt reprezentate grafic încărcările itemilor în variabilele latente păstrate în modelul de măsurare respecificat, precum şi ale variabilelor latente în constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line. Constatăm că cele 3 variabile latente reţinute în modelul de măsurare respecificat au înregistrat valori mai mari decât valoarea de referinţă (distorsiunea timpului: 0,87>0,5; control perceput: 0,63>0,5; concentrare: 0,98>0,5). Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare respecificat pentru constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.27.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 302,791>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,132≤0,5, valoare ce indică faptul că modelul este foarte bun. Indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,899<0,9 şi arată că modelul este unul adecvat, deoarece valoarea obţinută este extrem de apropiată de valoarea de referinţă; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,843<0,9. Valoarea indicelui RMR este de 0,324>0 şi susţine că modelul este unul potrivit. Daniel Rareş Obadă 120 Figura nr. 25. Model de măsurare respecificat pentru variabila latentă starea de flux on-line Indicii de comparare a modelului de măsurare respecificat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,914>0,9 şi indică faptul că modelul este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,919>0,9 susţine aceeaşi idee. În cazul indicelui TLI, valoarea de 0,905>0,9 ne permite să susţinem că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,784>0,50 şi arată că modelul respecificat de măsurare a stării de flux on-line este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei respecificate pentru măsurarea constructului de ordinul al doilea starea de flux on-line, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,893>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.28. din Anexa nr. 6). Concluzionăm că scala respecificată de măsurare a constructului de ordinul al doilea starea de flux on-line este validă şi de încredere. Validarea încrucişată a rezultatelor obţinute în urma măsurării directe şi indirecte a stării de flux on-line În demersurile noastre de cercetare, am fost interesaţi şi de validarea încrucişată a rezultatelor obţinute în urma utilizării măsurătorilor directe şi indirecte a stării de flux on-line. Această preocupare s-a concretizat într-o altă lucrare în care concluzionăm că nu există diferenţe semnificative statistic între rezultatele măsurătorilor directe şi indirecte ale stării de flux on-line; prin urmare, rezultatele celor două tipuri de măsurători sunt validate încrucişat (Obadă, 2014b). Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 121 4.6.3.8. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand Pentru măsurarea constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand este necesară testarea sub-scalelor preluate din literatura de specialitate. Reamintim că în cercetarea noastră, pe baza recenziei literaturii de specialitate, am considerat calitatea percepută a site-ului web de brand a fi un construct multidimensional de ordinul al doilea, compus din: interactivitatea, personalizarea, securitatea, reputaţia, viteza de procesare, utilitatea percepută, design-ul site-ului web de brand, uşurinţa în utilizare, complexitatea site-ului web de brand, noutatea site-ului web de brand şi calitatea conţinutului site-ului web de brand. Astfel, în cele ce urmează, vom analiza fiecare dimensiune a constructului, sub-scale în modelul de măsurare, din perspectiva validităţii şi încrederii, acolo unde acest lucru este posibil. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă interactivitatea site-ului web de brand Pentru măsurarea interactivităţii, sub-scală a constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Aladwani şi Palvia (2002), cu un singur item. În această fază nu putem realiza analiza de validitate şi de încredere pentru această scală, deoarece conţine un singur item, dar o vom păstra pentru a fi testată în modelul de măsurare pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă personalizarea site-ului web de brand Variabila latentă personalizarea site-ului web de brand nu poate fi testată în această fază din perspectiva validităţii şi încrederii, deoarece conţine un singur item. Reamintim că în acest sens am preluat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) de la Aladwani şi Palvia (2002). Sub-scala va fi păstrată pentru a o include şi testa în modelul de măsurare pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă securitatea site-ului web de brand Securitatea site-ului web de brand a fost măsurată cu o scală de tip Likert preluată de la Aladwani şi Palvia (2002), ce conţine un singur item. Din cauza faptului că scala conţine un singur item, nu putem derula analiza de validitate şi de încredere în această fază; vom păstra sub-scala pentru a o include şi testa în modelul de măsurare pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Daniel Rareş Obadă 122 Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă reputaţia site-ului web de brand În cazul scalei de măsurare a reputaţiei site-ului web de brand, nu este posibilă derularea analizei de validitate şi de încredere în această fază, din cauza numărului mic de indicatori (un item). Prin urmare, vom păstra scala de tip Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total), preluată şi adaptată de la Fink şi Nyaga (2009), pentru a o testa în modelul de măsurare pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă viteza de procesare Pentru măsurarea vitezei de procesare a site-ului web de brand, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Aladwani şi Palvia (2002), cu un singur item. În această fază nu putem realiza analiza de validitate şi de încredere pentru această scală, dar fiind sub-scală a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand o vom păstra pentru a fi testată în analizele viitoare. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă utilitatea percepută Analizând literatura de specialitate, am constatat că o altă dimensiune a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand este utilitatea percepută. Pentru măsurarea variabilei latente utilitate percepută am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) de la Huang (2003), cu 3 itemi. În Figura nr. 26 sunt reprezentate grafic încărcările celor 3 itemi în variabila latentă utilitate percepută, care se situează peste pragul de 0,5 (Q1_CAL_UT: 0,65>0,5; Q2_CAL_UT: 0,73>0,5; Q3_CAL_UT: 0,76>0,5). Decizia asumată în urma analizei este aceea de a păstra toţi itemii şi, implicit, întreaga sub-scală, pentru a o include în modelul de măsurare a calităţii percepute a unui site web de brand. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă utilitate percepută. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.29.), constatăm că valoarea lui Hi-pătrat este de 64,965>0,05 – ce indică faptul că modelul de măsurare este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,186≤0,5, valoare ce indică faptul că modelul este foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,952>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,857<0,9, dar apropiată de valoarea de referinţă. Valoarea indicelui RMR este de 0,232>0, deci modelul este unul bun. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,934>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,936>0,9 susţine aceeaşi idee. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 123 Figura nr. 26. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă utilitate percepută Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,623>0,50, şi arată faptul că modelul de măsurare este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea utilităţii percepute, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,816>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.30. din Anexa nr. 6). Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă design-ul site-ului web de brand Analizând literatura de specialitate, am constatat că design-ul site-ului web de brand a fost propus ca fiind o dimensiune a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. În acest sens, am preluat şi adaptat sub-scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) de Aladwani şi Palvia (2002), cu 5 itemi, pentru măsurarea design-ului. În Figura nr. 27 sunt ilustrate încărcările celor 5 itemi în variabila latentă design-ul site-ului web de brand. care se situează peste pragul de 0,5 (Q1_CAL_DES: 0,77>0,5; Q2_CAL_DES: 0,77>0,5; Q3_CAL_DES: 0,74>0,5; Q4_CAL_DES: 0,69>0,5; Q5_CAL_DES: 0,55>0,5). Prin urmare, am decis să păstrăm toţi cei 5 itemi ai sub-scalei pentru analizele viitoare. Daniel Rareş Obadă 124 Figura nr. 27. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă design-ul site-ului web de brand Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă design-ul site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.31.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 63,834>0,05 – ce indică faptul că modelul de măsurare este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,082≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Pe de altă parte, valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,972>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,953>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,152>0 şi reprezintă un argument suplimentar al adecvării modelului. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,960>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul), iar valoarea indicelui CFI de 0,965>0,9 susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,864>0,50, valoare ce indică faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea design-ului site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,803>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.32. din Anexa nr. 6). Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 125 Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă uşurinţa în utilizare În urma recenziei literaturii de specialitate, am preluat şi adaptat scala Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) propusă de Loiacono et al. (2002) pentru măsurarea variabilei latente uşurinţa în utilizare. Reamintim că uşurinţa în utilizare este o sub-scală a constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand şi conţine 6 itemi adaptaţi studiului nostru principal. În Figura nr. 28 sunt prezentate încărcările celor 6 itemi în variabila latentă uşurinţa în utilizare. Analizând Figura 28, putem constata că 5 itemi au încărcări peste pragul de 0,5 (Q1_CAL_U_U: 0,82>0,5; Q2_CAL_U_U: 0,82>0,5; Q3_CAL_U_U: 0,82>0,5; Q4_CAL_U_U: 0,78>0,5; Q6_CAL_U_U: 0,82>0,5), prin urmare, au fost reţinuţi pentru analizele ulterioare. Un singur item a avut o încărcare mai mică de 0,5 (Q5_CAL_U_U: 0,47<0,5) şi a fost eliminat din sub-scală. Figura nr. 28. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.33.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 98,990>0,05 – ce indică faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,085≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Pe de altă parte, valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,961>0,9 şi susţine ideea că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,936>0,9 – prin urmare, considerăm că modelul este unul potrivit. Valoarea indicelui RMR este de 0,116>0 şi arată că modelul de măsurare este unul adecvat. Daniel Rareş Obadă 126 Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,967>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,971>0,9, susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,838>0,50 – aşadar, putem afirma că modelul de măsurare este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea uşurinţei în utilizare a site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,843>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.34. din Anexa nr. 6). Deşi modelul de măsurare a uşurinţei în utilizare a site-ului web de brand este unul valid şi de încredere, considerăm că el poate fi îmbunătăţit prin eliminarea itemului Q5_CAL_U_U, ce a avut o încărcare sub valoarea de referinţă de 0,5 (0,47<0,5). În Figura nr. 29 sunt ilustrate încărcările itemilor în modelul de măsurare respecificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare. Figura nr. 29. Model de măsurare respecificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare respecificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.35.), am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 64,239>0,05, ceea ce indică faptul că modelul de măsurare respecificat este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,082≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 127 Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,972>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,953>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,074>0, prin urmare modelul este unul bun. Indicii de comparare ai modelului de măsurare respecificat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,977>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul), iar valoarea indicelui CFI este de 0,980>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului de măsurare respecificat, PNFI, este de 0,880>0,50 şi indică faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea uşurinţei în utilizare a site-ului web de brand, în urma eliminării itemului Q5_CAL_U_U, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,906>0,7. Această valoare indică faptul că scala pentru măsurarea uşurinţei în utilizare a site-ului web de brand are o consistenţă internă foarte bună (a se vedea Output-ul 1.36. din Anexa nr. 6). Concluzionăm că modelul de măsurare respecificat pentru variabila uşurinţă în utilizare este unul mai adecvat, întrucât valorile analizei de validitate şi de încredere sunt mai apropiate de cele ale unui model perfect, iar modelul respecificat este mai econom decât modelul specificat. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand Complexitatea, dimensiune a calităţii percepute a site-ului web de brand, a fost măsurată printr-o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Huang (2003), cu 4 itemi. În Figura nr. 30 sunt prezentate încărcările celor 4 itemi în variabila latentă complexitatea site-ului web de brand. Astfel, putem constata că 3 itemi au încărcări peste pragul de 0,5 (Q2_CAL_COM: 0,74>0,5; Q3_CAL_COM: 0,66>0,5; Q4_CAL_COM: 0,74>0,5) – prin urmare, au fost reţinuţi pentru analizele ulterioare. Un singur item a avut o încărcare mai mică de 0,5 (Q1_CAL_COM: 0,46<0,5) şi a fost eliminat din analize. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.37.), putem observa că valoarea lui Hi-pătrat este de 57,503>0,05, indicând faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,107≤0,5 şi arată faptul că modelul este foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinută în urma testului de corespondenţă este de 0,969>0,9 şi indică faptul că modelul este unul adecvat; valoarea Daniel Rareş Obadă 128 obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,939>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,236>0, deci modelul este unul bun. Figura nr. 30. Model de măsurare specificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,931>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,936>0,9 susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,776>0,50 şi arată faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea variabilei complexitatea site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,672<0,7, valoare ce Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 129 indică faptul că scala nu are o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.38. din Anexa nr. 6). Deşi modelul de măsurare a variabilei latente complexitatea site-ului web de brand este valid, constatăm că scala nu are o consistenţă internă bună. Prin urmare, considerăm necesară respecificarea modelului de măsurare prin eliminarea itemului Q1_CAL_COM (valoarea obţinută este de 0,46<0,5). În Figura nr. 31 sunt prezentate încărcările celor 3 itemi în variabila latentă complexitatea site-ului web de brand. Figura nr. 31. Model de măsurare respecificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand Daniel Rareş Obadă 130 Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare respecificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.39.), constatăm că valoarea lui Hi-pătrat este de 10,486>0,05 şi indică faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,068≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,993>0,9, şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,978>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,073>0, arătând că modelul este unul bun. Indicii de comparare a modelului de măsurare respecificat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,986>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare respecificat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI este de 0,989>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,657>0,50 şi arată că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei respecificate pentru măsurarea complexităţii site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,778>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă acceptabilă (a se vedea Output-ul 1.40. din Anexa nr. 6). Constatăm că modelul de măsurare respecificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand îndeplineşte condiţiile de validitate şi de încredere, prin urmare, decidem includerea sub-scalei în modelul de măsurare a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă noutatea site-ului web de brand O altă dimensiune a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand este noutatea. Reamintim că, în cercetarea noastră, noutatea a fost măsurată cu o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată de la Huang (2003) şi care conţine 4 itemi ce au fost adaptaţi pentru studiul nostru principal. În Figura nr. 32 sunt ilustrate încărcările celor 4 itemi în variabila latentă noutatea site-ului web de brand. Putem lesne observa că toţi cei 4 itemi au încărcări peste pragul de 0,5 (Q1_CAL_NOU: 0,81>0,5; Q2_CAL_NOU: 0,76>0,5; Q3_CAL_NOU: 0,79>0,5 şi Q4_CAL_NOU: 0,75>0,5) – în consecinţă, au fost reţinuţi pentru analizele ulterioare. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă noutatea site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.41.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 140,924>0,05 – ce indică faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,172≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Valoare indicelui GFI obţinut în urma testului de Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 131 corespondenţă este de 0,924>0,9 şi arată că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,849<0,9, valoare apropiată de cea de referinţă. Valoarea indicelui RMR este de 0,277>0, deci modelul este unul bun. Indicii de comparare a modelului de măsurare testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,915>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul). Valoarea indicelui CFI de 0,917>0,9, susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,762>0,50, valoare ce indică faptul că modelul este unul economic. Figura nr. 32. Model de măsurare specificat pentru variabila noutatea site-ului web de brand Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea noutăţii site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,854>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.42. din Anexa nr. 6). Daniel Rareş Obadă 132 Analiza confirmatorie şi de încredere pentru variabila latentă calitatea conţinutului site-ului web de brand În urma recenziei literaturii de specialitate, am decis să măsurăm calitatea conţinutului site-ului web de brand cu o scală Likert cu 7 trepte (1 Dezacord total, 7 Acord total) preluată şi adaptată de la Aladwani şi Palvia (2002), ce conţine 6 itemi. În Figura nr. 33 sunt ilustrate încărcările celor 6 itemi în variabila latentă noutate, ce este sub-scală a calităţii percepute a site-ului web de brand. Putem sesiza că toţi cei 6 itemi au încărcări peste pragul de 0,5 (Q1_CAL_CONT: 0,71>0,5; Q2_CAL_CONT: 0,71>0,5; Q3_CAL_CONT: 0,81>0,5; Q4_CAL_CONT: 0,70>0,5; Q5_CAL_CONT: 0,72>0,5; Q6_CAL_CONT: 0,68>0,5) – în consecinţă, toţi itemii au fost reţinuţi pentru analizele ulterioare. Figura nr. 33. Model de măsurare specificat pentru variabila calitatea conţinutului site-ului web de brand Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă calitatea conţinutului site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.43.) constatăm că valoarea lui Hi-pătrat este de 80,516>0,05 şi indică faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,079≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Pe de altă parte indicele GFI obţinut în urma testului de Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 133 corespondenţă este de 0,970>0,9 şi susţine faptul că modelul este unul adecvat; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,947>0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,064>0, deci modelul este unul bun. Indicii de comparare a modelului de măsurare a calităţii conţinutului site-ului web de brand testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,965>0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este foarte bun (comparativ cu modelul nul), iar valoarea indicelui CFI de 0,970>0,9 susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,772>0,50, şi arată faptul că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea calităţii conţinutului a site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,867>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.44. din Anexa nr. 6). Luând în considerare rezultatele analizei de validitate şi încredere, considerăm că sub-scala calităţii conţinutului site-ului web de brand poate fi utilizată pentru a fi inclusă în modelul de măsurare pentru calitatea percepută a site-ului web de brand. 4.6.3.9. Model de măsurare a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand Pe baza recenziei literaturii de specialitate, precum şi ca urmare a confirmării sub-scalelor modelului de măsurare a constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand, vom prezenta în cele ce urmează rezultatele analizei de validitate şi de încredere a variabilei noastre dependente. Reamintim că pentru această etapă au fost reţinute modelele de măsurare ale următoarele variabile latente, cu itemii aferenţi: interactivitatea site-ului web de brand (Q1_CAL_IN), personalizarea site-ului web de brand (Q1_CAL_PER), securitatea site-ului web de brand (Q1_CAL_SE), reputaţia site-ului web de brand (Q1_CAL_REP), viteza de procesare (Q1_CAL_VIT), utilitatea percepută a site-ului web de brand (Q1_CAL_UT, Q2_CAL_UT, Q3_CAL_UT), design-ul site-ului web de brand (Q1_CAL_DES, Q2_CAL_DES, Q3_CAL_DES, Q4_CAL_DES, Q5_CAL_DES), uşurinţa în utilizare (Q1_CAL_U_U, Q2_CAL_U_U, Q3_CAL_U_U, Q4_CAL_U_U, Q6_CAL_U_U), complexitatea site-ului web de brand (Q2_CAL_COM, Q3_CAL_COM, Q4_CAL_COM), noutatea (Q1_CAL_NOU, Q2_CAL_NOU, Q3_CAL_NOU, Q4_CAL_NOU) şi calitatea conţinutului site-ului web de brand (Q1_CAL_CONT, Q2_CAL_CONT, Q3_CAL_CONT, Q4_CAL_CONT, Q5_CAL_CONT, Q6_CAL_CONT). Daniel Rareş Obadă 134 Figura nr. 34 prezintă încărcările itemilor în variabilele latente, precum şi încărcările variabilelor latente propuse a fi dimensiuni ale constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Putem constata că s-au înregistrat următoarele încărcări ale variabilelor latente, propuse a fi sub-scale ale constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand: interactivitatea: 0,83>0,5; personalizarea: 0,42<0,5; securitatea: 0,57>0,5; reputaţia: 0,62>0,5; viteza de procesare: 0,72>0,5; utilitatea percepută: 0,77>0,5; design-ul: 0,98>0,5; uşurinţa în utilizare: 0,78>0,5; noutatea: 0,78>0,5; calitatea conţinutului: 0,98>0,5. Constatăm că o singură variabilă latentă, personalizarea site-ului web de brand, a avut o încărcare mai mică decât valoarea de referinţă 0,5, prin urmare, o vom elimina din modelul de măsurare respecificat. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare specificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.45.), constatăm că am obţinut o valoare a lui Hi-pătrat de 2761,286>0,05 – ceea ce indică faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,074≤0,5, valoare ce arată că modelul este foarte bun. Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,801<0,9 şi indică faptul că modelul ar putea fi îmbunătăţit; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,784<0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,193>0, deci modelul este unul bun. Valorile indicilor de comparare a modelului de măsurare specificat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,851<0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este acceptabil (comparativ cu modelul nul), deoarece este apropiat de valoarea de referinţă. Valoarea indicelui CFI de 0,873<0,9 indică faptul că ar putea exista un model alternativ mai bun. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,836>0,50 şi arată că modelul este unul parcimonios. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea calităţii percepute a site-ului web de brand, am obţinut un coeficient Cronbach Alpha de 0,854>0,7, valoare ce indică o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.46. din Anexa nr. 6). Această valoare trebuie interpretată cu precauţie, deoarece scala are un număr mare de itemi (31). Concluzionăm că s-ar impune respecificarea modelului de măsurare, prin eliminarea variabilei latente personalizarea site-ului web de brand, deoarece a avut o încărcare mai mică decât valoarea de referinţă 0,5 în constructul de calitate percepută a site-ului web de brand. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 135 Figura nr. 34. Model de măsurare specificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand Daniel Rareş Obadă 136 În Figura nr. 35 este ilustrat modelul de măsurare respecificat al constructului de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Figura nr. 35. Model de măsurare respecificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand Analizând Figura nr. 35, putem constata că toate variablele latente din modelul de măsurare respecificat au înregistrat încărcări peste valoarea de referinţă: interactivitatea site-ului web de brand: 0,69>0,5; securitatea site-ului web de brand: 0,58>0,5; reputaţia site-ului web de brand: 0,63>0,5; viteza de procesare: 0,72>0,5; utilitatea percepută: 0,77>0,5; design-ul site-ului web de brand: 0,98>0,5; uşurinţa în utilizare: 0,88>0,5; Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 137 noutatea site-ului web de brand: 0,78>0,5; calitatea conţinutului site-ului web brand: 0,98>0,5. Valorile indicilor de adecvare a modelului de măsurare respecificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand. Analizând datele din Anexa nr. 6 (a se vedea Output-ul 1.47.), constatăm că valoarea lui Hi-pătrat înregistrată este de 2501,391>0,05 şi indică faptul că modelul este unul adecvat. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,073≤0,5 şi arată că modelul este foarte bun. Pe de altă parte, indicele GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,809<0,9, valoare mai mare decât cea obţinută în cazul modelului de măsurare specificat, şi arată că modelul este unul acceptabil; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,792<0,9 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,152>0, prin urmare, modelul de măsurare este unul bun. Indicii de comparare a modelului de măsurare respecificat testat cu modelele alternative, raportaţi în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,864<0,9, ceea ce ne permite să afirmăm că modelul de măsurare testat este acceptabil (comparativ cu modelul nul), întrucât valoarea obţinută este apropiată de cea de referinţă. Valoarea indicelui CFI de 0,884<0,9 susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui de parcimonie a modelului respecificat, PNFI, este de 0,848>0,50 şi arată că modelul respecificat este unul mai economic decât cel specificat. Testând consistenţa internă a scalei pentru măsurarea calităţii percepute a site-ului web de brand, am obţinut o valoare a coeficientului Cronbach Alpha mai mare decât în cazul scalei modelului specificat, de 0,962>0,7, valoarea indicând o consistenţă internă bună (a se vedea Output-ul 1.48. din Anexa nr. 6) – totuşi, şi această valoare trebuie interpretată cu precauţie, din cauza numărului mare de itemi. Concluzionăm că modelul de măsurare respecificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand este unul adecvat şi poate fi folosit în modelul structural ce urmează a fi testat în capitolul următor. 4.7. Concluzii În această secţiune vom prezenta concluziile demersurilor întreprinse în vederea dezvoltării instrumentului de măsurare a antecedentelor stării de flux on-line, a stării de flux on-line şi a calităţii percepute a site-ului web de brand. În primul rând, constatăm că design-ul cercetării noastre este unul adecvat, în concordanţă cu scopul şi obiectivele stabilite. Ipotezele de cercetare formulate şi pe care le vom testa în capitolul următor au la bază un demers deductiv şi sunt susţinute de argumente din literatura de specialitate. Din punct de vedere metodologic, considerăm că deciziile noastre privind design-ul cercetării sunt în concordaţă cu recomandările metodiştilor. În vederea confirmării validităţii şi testării încrederii scalelor utilizate pentru măsurarea variabilelor cercetării, a fost necesară alegerea celor mai adecvate metode de analiză statistică. Pentru derularea analizei factoriale confirmatorii prin SEM şi a analizei de încredere, am derulat o serie de proceduri preliminare de curăţare a bazei de date – eşantionul rămas conţinând 915 răspunsuri valide. În urma efectuării analizelor de validitate Daniel Rareş Obadă 138 şi de încredere, am obţinut scale valide şi de încredere pentru măsurarea variabilelor din modelul conceptual al cercetării. Dezvoltarea unor modele de măsurare valide şi de încredere reprezintă o contribuţie ştiinţifică importantă, deoarece scalele pot fi utilizate pentru a măsura antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand din România. În plus, în cazul măsurătorilor directe şi indirecte ale stării de flux on-line, am realizat şi o validare încrucişată a rezultatelor obţinute în urma utilizării celor două tipuri de măsurători. O altă contribuţie importantă a demersului nostru de cercetare din acest capitol este adaptarea şi validarea scalei pentru măsurarea calităţii percepute a unui site web de brand. Reamintim că site-urile web de brand sunt instrumente de comunicare extrem de importante pentru mediul on-line şi contribuie la consolidarea relaţiilor între un brand şi publicurile cointeresate. Prin urmare, evaluarea calităţii percepute de clienţi este un aspect esenţial în activitatea de marketing. Scala adaptată şi validată pentru măsurarea calităţii percepute a unui site web de brand poate fi extrem de utilă specialiştilor în marketing şi în sistemele de informaţii din România, pentru a evalua calitatea percepută a site-urilor web de brand şi pentru a îmbunătăţi acele aspecte ce sunt evaluate de client ca fiind mai puţin calitative. În capitolul următor vom analiza relaţia între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, utilizând modelarea ecuaţiilor structurale. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 139 Capitolul V Analiza relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand În cadrul acestui capitol vom discuta pe larg rezultatele cercetării, prin testarea ipotezelor formulate în modelul conceptual şi prin interpretarea rezulatelor obţinute. Reamintim că scopul cercetării noastre este acela de a analiza relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Cu toate acestea, suntem interesaţi de o înţelegere mai bună a relaţiei între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web – prin urmare, ne propunem să testăm modelul conceptual propus. Importanţa teoretică şi implicaţiile manageriale ale acestor relaţii au fost discutate în detaliu în capitolele anterioare ale acestei lucrări, însă vom reveni asupra lor. 5.1. Testarea modelului structural specificat prin SEM Pentru testarea modelului cercetării ce conţine ipotezele formulate cu privire la relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, am utilizat modelarea ecuaţiilor structurale în IBM SPSS Amos v20. În acest demers, am parcurs următoarele etape: specificarea modelului, identificarea modelului, estimarea modelului şi analiza adecvării modelului. În vederea derulării SEM, am ţinut cont de respectarea următoarelor condiţii: distribuţia normală a datelor, cel puţin trei indicatori pentru fiecare variabilă latentă din model, eliminarea datelor lipsă (prin înlocuirea lor cu valorile medii), recursivitatea relaţiilor, date obţinute prin intermediul unor scale de tip interval (scalele utilizate sunt de tip Likert, cu şapte trepte), precum şi o mărime rezonabilă a eşantionului în raport cu numărul de indicatori din modelul testat (mărimea eşantionului a fost de 915 răspunsuri valide). În cele ce urmează ne vom referi pe larg la fiecare etapă parcursă în testarea modelului structural prin modelarea ecuaţiilor structurale. Dacă în cazul analizei factoriale confirmatorii, am utilizat SEM pentru a testa adecvarea modelelor de măsurare, în această etapă am optat pentru modelarea ecuaţiilor structurale în vederea testării relaţiilor dintre variabilele ilustrate în modelul conceptual din Figura nr. 11. Deşi principalul obiectiv al cercetării noastre este acela de a analiza relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, am considerat că este important să Daniel Rareş Obadă 140 investigăm şi relaţiile dintre un set de variabile considerate în literatura de specialitate a fi antecedente ale stării de flux on-line, precum şi relaţia directă între motivaţia situaţională a clienţilor ce navighează pe un site web de brand şi calitatea percepută. Aşa cum am precizat şi la începutul prezentei lucrări, studierea acestor relaţii se constituie printre obiectivele secundare ale cercetării noastre. Revenind la etapele parcurse în vederea testării modelului structural, în faza de specificare a modelului, am stabilit relaţiile dintre variabilele cercetări: variabile independente, dependente şi variabila mediatoare. Dacă revenim şi analizăm Figura nr. 11, putem constata că variabilele independente din modelul conceptual propus sunt: motivaţia situaţională, teleprezenţa, autoeficacitatea pe internet şi provocările percepute; starea de flux on-line este variabila mediatoare, ce mijloceşte relaţia între variabila independentă motivaţia situaţională şi variabila dependentă calitatea percepută a site-ului web de brand. În a doua etapă de identificare a modelului, am stabilit constrângerile modelului pentru a putea obţine estimări unice. După cum se poate observa şi în Figura nr. 36, modelul testat a conţinut atât variabile latente, cu indicatorii acestora, cât şi variabile observabile. În cazul variabilelor observabile, care nu sunt indicatori pentru factori (cum ar fi: controlul perceput, viteza de procesare, reputaţia site-ului web de brand, personalizarea site-ului web de brand şi interactivitatea site-ului web de brand), am decis să le reprezentăm în model ca variabile latente cu un singur indicator. Referitor la identificarea modelului, analizând Anexa nr. 7, constatăm că modelul este supra-identificat, deoarece se înregistrează un număr pozitiv de grade de libertate (1861 de grade de libertate). Metoda de estimare a modelului structural pe care am utilizat-o în cadrul analizei noastre este metoda verosimilităţii maxime (engl.: maximum likelihood estimation), metodă de estimare a parametrilor ce compun matricea reprodusă şi care prezintă avantajul că nu este dependentă de scală. Analiza adecvării modelului s-a realizat ţinând cont de recomandările din literatura de specialitate cu privire la utilizarea mai multor indici pe care output-ul din AMOS ni i-a furnizat: indici de adecvare, de comparare şi de parcimonie a modelului structural testat. Valorile indicilor de adecvare a modelului structural specificat – analiză preliminară. Analizând datele din Anexa nr. 7, constatăm că valoarea lui Hi-pătrat este de 7124,027>0,05. Valoarea indicelui RMSEA, care evaluează potrivirea modelului, este de 0,056≤0,08 şi arată că modelul este unul acceptabil. Valoarea indicelui GFI obţinut în urma testului de corespondenţă este de 0,751, valoare mai mică de 0,90, ceea ce indică faptul că modelul ar putea fi îmbunătăţit; valoarea obţinută în urma testului de corespondenţă ajustat, AGFI, este de 0,738 şi susţine aceeaşi idee. Valoarea indicelui RMR este de 0,891 valoare extrem de apropiată de pragul de 0,90. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 141 Indicii de comparare a modelului testat cu modelele alternative pe care îi raportăm în această secţiune sunt: indicele NFI valoarea obţinută este de 0,821, valoare mai mică de 0,90, dar apropiată, şi indică faptul că modelul este acceptabil (comparativ cu modelul nul). De asemenea, valoarea indicelui CFI înregistrată este de 0,861<0,9, apropiată de valoarea de referinţă, ceea ce indică faptul că modelul este unul acceptabil, dar poate fi îmbunătăţit. Valoarea indicelui TLI înregistrată este de 0,859, valoare mai mică de 0,9, dar apropiată de pragul acceptat. Indicele de parcimonie a modelului, PNFI, este de 0,807≥0,50 indicând faptul că modelul structural este unul parcimonios. În urma analizei valorilor înregistrare ale indicilor de adecvare, comparare şi parcimonie, concluzionăm că modelul structural testat este unul acceptabil. Desigur, acesta ar putea fi îmbunătăţit prin introducerea şi a altor variabile din literatura de specialitate, pentru o înţelegere mai profundă a antecedentelor stării de flux on-line, a experienţei de flux on-line şi a calităţii percepute a site-ului web de brand. În cele ce urmează vom prezenta rezultatele testării ipotezelor cercetării prin referirea la valorile coeficienţilor de regresie înregistraţi în urma modelării cu ecuaţii structurale. În Figura nr. 36, sunt ilustraţi coeficienţii de regresie pentru relaţiile dintre variabilele din modelul structural. În continuare vom prezenta rezultatele obţinute în urma estimărilor şi le vom discuta pe larg. Ipoteza 1 se confirmă: motivaţia situaţională influenţează pozitiv starea de flux on-line experimentată de utilizatorii site-ului web de brand, coeficientul de regresie fiind de 0,311. Prin urmare, o creştere cu o unitate a motivaţiei situaţionale a individului determină o creştere cu 0,311 a stării de flux on-line experimentată de acesta în timpul navigării pe un site web de brand. Rezultatele cercetării noastre sunt în concordanţă cu studiile existente în literatura de specialitate, care susţin că motivaţia individului este un antecedent important al stării de flux on-line. Ipoteza 2 se confirmă: starea de flux on-line influenţează pozitiv calitatea percepută a site-ului web de brand, coeficientul de regresie fiind de 0,605. Prin urmare, acest rezultat poate fi interpretat astfel: o creştere cu o unitate a stării de flux on-line experimentată de utilizatori în timpul navigării pe un site web de brand determină o creştere cu 0,605 a calităţii percepute a site-ului web de brand. Acest rezultat reprezintă o confirmare a ipotezei noastre principale de cercetare. Confirmarea influenţei stării de flux on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand contribuie la o mai bună înţelegere a consecinţelor de marketing ale experienţei optime. Daniel Rareş Obadă 142 F ig ur a nr . 3 6. M od el s tr uc tu ra l s pe ci fi ca t c e pr ez in tă r el aţ ii le în tr e an te ce de nt el e st ăr ii d e fl ux , s ta re a de fl ux o nli ne şi c al it at ea p er ce pu tă a s it eul ui w eb d e br an d Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 143 Ipoteza 3 se confirmă: motivaţia situaţională influenţează pozitiv calitatea percepută a site-ului web de brand, coeficientul de regresie fiind de 0,220. Prin urmare, o creştere cu o unitate a motivaţiei situaţionale a utilizatorilor în timpul navigării pe un site web de brand determină o creştere cu 0,220 a calităţii percepute a site-ului web de brand. Ca urmare a confirmării ipotezelor 1, 2 şi 3, considerăm că se impune testarea relaţiei de mediere între cele trei variabile. Ipoteza suplimentară pe care urmează să o testăm este aceea că starea de flux on-line mediază relaţia între motivaţia situaţională a individului şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Având în vedere că modelul structural testat conţine o ipoteză suplimentară cu privire la existenţa unei relaţii de mediere între motivaţia situaţională, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, ni se pare important ca în această secţiune să ne referim la relaţia de mediere. Cercetătorii utilizează analiza relaţiei de mediere pentru a evalua efectul indirect al unei variabile dependente (în cazul nostru, motivaţia situaţională) asupra unei variabile dependente (calitatea percepută a site-ului web de brand) printr-o variabilă mediatoare (starea de flux on-line). Preacher şi Hayes (2004) susţin că analiza de mediere este extrem de importantă, deoarece „prezintă avantajul că depăşeşte simpla descriere a unor relaţii, contribuind la o înţelegere funcţională a relaţiilor între variabile". O condiţie esenţială a relaţiei de mediere este prezenţa unui efect indirect statistic semnificativ. Cei doi autori antemenţionaţi consideră că o „variabilă este mediatoare dacă este responsabilă de relaţia dintre un predictor şi criteriu" (Preacher şi Hayes, 2004). Preacher şi Hayes (2004) explică faptul că există trei tipuri de mediere: efect indirect, mediere totală şi mediere parţială. În cazul efectului indirect, nu există o legătură semnificativă între X (variabila independentă) şi Y (variabila dependentă), legătura existând doar prin introducerea variabilei mediatoare (M). James şi Brett (1984) afirmă că atunci când efectul lui X asupra lui Y scade spre zero prin includerea lui M – are loc o mediere completă sau perfectă. Atunci când efectul lui X asupra lui Y scade spre zero, dar nu este zero, suntem într-o situaţie de mediere parţială. Revenind la analiza noastră, ca urmare a confirmării ipotezelor 1, 2 şi 3 din modelul structural specificat, considerăm că se impune testarea relaţiei de mediere între cele trei variabile. În acest sens, vom elimina din model celelalte variabile şi vom studia influenţa motivaţiei situaţionale (variabila independentă) asupra calităţii percepute a site-ului web de brand (variabila independentă), fără variabila mediatoare (starea de flux on-line). Analizând Anexa nr. 8 ce conţine output-ul cu parametrii modelului estimat în IBM SPSS AMOS v20, constatăm că motivaţia situaţională influenţează direct calitatea percepută a site-ului web de brand (fiind eliminată din analiză variabila mediatoare starea de flux on-line), coeficientul de regresie este de 0,709. Daniel Rareş Obadă 144 Prin urmare, constatăm că, în urma introducerii variabilei mediatoare (starea de flux on-line), influenţa motivaţiei situaţionale asupra calităţii percepute a site-ului web de brand scade de la 0,709 la 0,220, dar rămâne semnificativă. Reamintim că James şi Brett (1984) susţin că atunci când efectul lui X asupra lui Y scade spre zero, dar nu este zero, suntem într-o situaţie de mediere parţială. Concluzionăm că starea de flux on-line mediază relaţia între motivaţia situaţională şi calitatea percepută a site-ului web de brand în modelul structural specificat. Ipoteza 4 se confirmă: autoeficacitatea pe internet influenţează starea de flux on-line experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Coeficientul de regresie ilustrat în Figura nr. 35 este de 0,191. Acest lucru înseamnă că o creştere cu o unitate a autoeficacităţii pe internet determină o creştere cu 0,191 a intensităţii stării de flux on-line ce e experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Aşa cum am discutat şi în secţiunile anterioare ale prezentei lucrări, confirmarea acestei ipoteze este în concordanţă cu rezultatele din literatura de specialitate şi are implicaţii teoretice şi manageriale semnificative pentru specialiştii în marketing şi în sistemele de informaţii. Ipoteza 5 se infirmă: provocările percepute nu influenţează starea de flux on-line experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Analizând output-ul modelului structural, constatăm că efectul de 0,023 a coeficientului de regresie nu este unul semnificativ, prin urmare, ipoteza este infirmată. Acest rezultat al studiului nostru ar putea fi explicat prin faptul că în literatura de specialitate există dezbateri cu privire la etapa în care ar trebui plasată variabila provocări percepute: ca antecedent sau ca dimensiune a stării de flux on-line. Opţiunea nostră a fost aceea de a considera provocările percepute ca fiind un antecedent al stării de flux on-line pe care o experimentează utilizatorii site-ului web de brand, dar este posibil ca provocările percepute să fie conceptualizate mai bine ca o dimensiune a stării de flux on-line (Chen et al., 2000; Siekpe, 2005). Ipoteza 6 se confirmă: teleprezenţa influenţează starea de flux on-line experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Putem constata că o creştere cu o unitate a teleprezenţei determină o creştere de 0,689 a intensităţii stării de flux on-line ce e experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Rezultatele cercetării noastre ce confirmă această ipoteză sunt în concordanţă cu celealte studii din literatura de specialitate, care consideră că teleprezenţa influenţează starea de flux on-line. Figura nr. 37 ilustrează modelul relaţiilor între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, ce include legăturile confirmate în urma testării. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 145 Teleprezență Autoeficacitate pe internet Calitatea percepută a site‐ului web de brand Flux on‐line Motivație situațională 0,311* 0,605* 0,220* 0,191* 0,689* *Notă: Sig. = 0,001. Figura nr. 37. Reprezentarea simplificată a modelului specificat ce prezintă relaţiile între antecedentele stării de flux, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand 5.2. Concluzii Încheiem acest capitol cu o serie de concluzii privind rezultatele obţinute în urma testării ipotezelor cercetării şi a estimării modelului structural specificat. În primul rând, am constatat că, în cazul modelul structural specificat, au fost confirmate ipotezele 1, 2 şi 3, precum şi ipoteza suplimentară derivată din acestea: starea de flux on-line mediază parţial relaţia între motivaţia situaţională a individului şi calitatea percepută a site-ului web de brand. În plus, au mai fost confirmate şi ipotezele 4 şi 6, ipoteza 5 fiind infirmată. Analizând valoarea indicilor de adecvare, comparare şi parcimonie a modelului structural specificat, am constatat că acesta este unul acceptabil, dar că ar putea fi îmbunătăţit prin introducerea şi a altor variabile din literatura de specialitate. În urma efectuării unei analize asupra literaturii de specialitate, considerăm că modelului structural poate fi respecificat, prin considerarea variabilei provocări percepute ca dimensiune a constructului multidimensional de ordinul al doilea starea de flux on-line. Însă, această analiză va face obiectul unei altei lucrări. În încheiere, considerăm că atât modelul structural specificat este acceptabile, dar admitem că acestea ar putea fi îmbunătăţite prin introducerea şi a altor variabile din literatura de specialitate, cum ar fi: implicarea, obiectivele clare sau bucuria. Daniel Rareş Obadă 146 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 147 Capitolul VI Consideraţii finale Dimensiunile pieţei globale a mediului on-line relevă importanţa înţelegerii comportamentului consumatorilor on-line în economia de astăzi. Deşi marketerii încep să dobândească o înţelegere a strategiilor de marketing care vor atrage vizitatori pe site-urile web de brand, foarte puţine informaţii se cunosc despre modul în care clienţii pot fi distraţi şi păstraţi odată ce ajung pe site. Deopotrivă, printre teoreticienii în marketing şi printre practicienii ce activează în mediul on-line, există o lipsă de cunoştinţe autentice cu privire la ceea ce face ca interacţiunile dintre un brand şi publicurile cointeresate să fie eficiente şi să determine consecinţe de marketing pozitive. În ultimii ani, s-a depus destul de mult efort de către specialiştii în domeniul marketingului şi al sistemele de informaţii pentru a înţelege cum poate fi creat un site web de brand care să furnizeze o experienţă de consum captivantă clienţilor on-line. Ţinând cont de faptul că, potrivit studiilor existente în literatura de specialitate, aproape jumătate dintre utilizatori experimentează starea de flux când se angajează în navigarea on-line, este evidentă importanţa aplicării teoriei fluxului în marketingul on-line, în vederea creării unor site-uri web de brand cu o calitate percepută ridicată. Prin urmare, constructul de flux este esenţial în înţelegerea comportamentului consumatorului on-line ce navighează pe un site web de brand. Scopul acestei lucrări a fost acela de a evalua relaţia între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, pentru o mai bună înţelegere a comportamentului consumatorului on-line. Însă, pentru o cunoaştere mai profundă a experienţei optime a clienţilor, am considerat important ca în studiul nostru să investigăm şi relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Rezultatele cercetării noastre au importante implicaţii teoretice şi practice pe care le vom discuta în cele ce urmează. În primul rând, cercetarea noastră, prin caracterul ei interdisciplinar, contribuie la stadiul actual al cunoşterii privind relaţia între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-urilor web de brand. Aşa cum am afirmat pe parcursul acestei lucrări, deşi fenomenul de flux a fost studiat intens în ultimii 25 de ani de către cercetătorii din domeniul psihologiei pozitive, sistemelor de informaţii şi al marketingului, există încă o lipsă de cunoaştere deplină a rezultatelor de marketing aferente experienţei optime în mediul on-line. Plecând de la această problemă de cercetare identificată în urma recenziei literaturii de specialitate, am stabilit ca scop al cercetării noastre studierea relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Daniel Rareş Obadă 148 Complexitatea studiului nostru derivă din natura constructelor studiate: starea de flux on-line, o experienţă psihologică optimă, efemeră, experimentată de utilizatorii unui site web de brand, respectiv calitatea percepută a site-ului web de brand – două constructe multidimensionale, ce prezintă numeroase provocări în conceptualizare, operaţionalizare şi măsurare în mediul on-line. În al doilea rând, prin recenzia literaturii de specialitate şi prin analiza stadiului actual al cunoaşterii, lucrarea de faţă contribuie la o mai bună înţelegere din punct de vedere conceptual şi metodologic a modului în care poate fi investigată starea de flux din mediul on-line, precum şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Contribuţia noastră în această fază constă în efectuarea unei analize a două constructe diferite, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, ce sunt abordate distinct în literatura de specialitate. În plus, la finalul recenziei literaturii de specialitate, am propus un model ce conţine relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. În al treilea rând, design-ul cercetării noastre oferă o serie de soluţii la problemele de măsurare a variabilelor cercetării şi creează condiţiile apariţiei şi investigării stării de flux on-line ce este experimentată de utilizatorii unui site web de brand. Prin urmare, considerăm că teoreticienii interesaţi de studierea experienţei optime din mediul on-line ar putea găsi utilă metodologia utilizată în acest studiu pentru a replica sau pentru a dezvolta şi alte cercetării ale fluxului în mediul on-line. În al patrulea rând, instrumentele de măsurare dezvoltate pot fi utile şi în alte studii ale experienţei optime din mediul on-line. Contribuţia noastră este cu atât mai mare cu cât în România nu există un instrument de măsurare a stării de flux on-line adaptat şi testat, care să poată fi folosit de specialiştii în marketing şi în sistemele de informaţii. În plus, dezvoltarea şi validarea unui model de măsurare a calităţii percepute a unui site web de brand reprezintă o altă contribuţie importantă a cercetării noastre din punct de vedere teoretic şi practic. Analizând literatura de specialitate, am constatat că există numeroase discrepanţe cu privire la instrumentele propuse de cercetători în vederea măsurării calităţii percepute a site-urilor web. Studiul nostru este important şi prin prisma dezvoltării unui model de măsurare a calităţii percepute a site-ului web de brand ce poate fi folosit de specialiştii de marketing şi în sisteme de informaţii din România. Astfel, practicienii pot evalua calitatea percepută a unui site web de brand şi pot acţiona asupra acelor dimensiuni care prezintă o calitate percepută scăzută, în vederea optimizării lor. În al cincilea rând, rezultatele cercetării noastre relevă faptul că starea de flux on-line influenţează într-o manieră semnificativă calitatea percepută a site-ului web de brand. Acest rezultat este extrem de important din punct de vedere teoretic, deoarece contribuie la o mai bună înţelegere a consecinţelor de marketing ale experienţei optime. Prin urmare, specialiştii în marketing şi în sistemele de informaţii ar trebui să fie procupaţi să genereze o experienţă de flux on-line utilizatorilor, pentru a influenţa pozitiv modul în care aceştia evaluează site-ul web de brand din punct de vedere calitativ. Aşadar, implicaţiile practice ce derivă din confirmarea acestei relaţii sunt, de asemenea, importante şi implică o bună cunoaştere a fenomentului de flux, a factorilor ce influenţează apariţia experienţei optime, la nivelul individului, sarcinii sau artefactului. Pentru a genera o stare de flux on-line utilizatorilor unui site web de brand, este important ca specialiştii în marketing şi în Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 149 sistemele de informaţii să acţioneze asupra a trei componente interdependente: asupra individului, sarcinii şi artefactului (aşa cum propun şi Finneran şi Zhang, 2003). În sens mai larg, studiul nostru contribuie şi la o mai bună înţelegere a relaţiilor între antecedentele experienţei optime, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand prin testarea şi validarea modelului structural respecificat. Rezultatele cercetării noastre confirmă influenţa directă a motivaţiei situaţionale a individului asupra calităţii percepute a site-ului web de brand, cât şi influenţa indirectă, prin intermediul stării de flux on-line. În modelul structural testat, atât cel specificat, cât şi cel respecificat, starea de flux on-line mediază parţial relaţia între motivaţia situţională a utilizatorilor şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Acest lucru este extrem de important, deoarece demonstrează faptul că metodiştii ar trebui să ia în considerare şi diferenţele individuale, nu doar caracteristicile artefactului, în evaluarea calităţii percepute a unui site web de brand. Prin urmare, rezultatele studiului nostru ar putea contribui la dezvoltarea unui model de măsurare mai complex pentru calitatea percepută a site-urilor web de brand, care să includă şi diferenţele individuale ale clienţilor. În al şaselea rând, constatăm că, prin confirmarea influenţei autoeficacităţii pe internet asupra calităţii percepute a unui site web de brand, validăm şi ipoteza potrivit căreia autoeficacitatea pe internet este un bun surogat al variabilei abilităţi percepute şi este un antecedent al experienţei optime, aşa cum este conceptualizată în cele mai multe studii din literatura de specialitate. În al şaptelea rând, infirmarea influenţei provocărilor percepute asupra stării de flux on-line reprezintă un argument pentru respecificarea modelului de măsurare a stării de flux on-line, prin considerarea acestei variabile ca dimensiune a experienţei optime. Această analiză o vom prezenta într-o altă lucrare. În al optulea rând, confirmarea influenţei teleprezenţei asupra stării de flux on-line este un alt rezultat important, deoarece este în concordanţă cu studiile existente în literatura de specialitate şi ajută la o mai bună înţelegere a fenomenului de flux în mediul on-line. Utilizarea pe scară largă şi în creştere a internetului de către clienţi pentru informarea cu privire la brandurile preferate continuă să îi motiveze atât pe teoreticieni, cât şi pe practicienii din domeniul marketingului, pentru a înţelege mai bine cum pot să atragă şi să păstreze clienţii în mediul on-line. Oferirea unei experienţe captivante în timpul navigării pe site-ul web de brand este o problemă importantă în dezvoltarea răspunsurilor comportamentale favorabile din partea consumatorilor. Studiile existente în literatura de specialitate evidenţiază importanţa ca marketerii să creeze oportunităţi pentru publicurile cointeresate ale unui brand să experimenteze fluxul în timpul navigării pe site-ul web de brand. 6.1. Contribuţii personale Contribuţiile personale ale studiului nostru pot fi sintetizate astfel: contribuţii teoretice: cercetarea noastră, prin caracterul ei interdisciplinar, contribuie la stadiul actual al cunoşterii printr-o mai bună înţelegere a relaţiei între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-urilor web de brand. În cadrul analizei noastre, am identificat variabile din trei domenii diferite: Daniel Rareş Obadă 150 psihologia pozitivă, sistemele de informaţii şi din marketingul on-line pe care le-am integrat într-un singur model comprehensiv. contribuţii metodologice: design-ul studiului nostru oferă o serie de soluţii la problemele de măsurare a variabilelor cercetării. De asemenea, am dezvoltat, testat şi validat un instrument de măsurare ce evaluează starea de flux a utilizatorilor site-urilor web de brand din România. Dezvoltarea şi validarea instrumentului de măsurare al calităţii percepute a unui site web de brand reprezintă o altă contribuţie metodologică importantă a cercetării noastre. Instrumentul poate fi folosit de specialiştii în marketing şi în sisteme de informaţii din România pentru a evalua calitatea percepută a unui site web de brand şi optimiza acele dimensiuni care prezintă o calitate percepută scăzută. Instrumentele de măsurare a variabilelor cercetării noastre au fost dezvoltate, testate şi validate utilizând tehnici statistice avansate: modelarea ecuaţiilor structurale. contribuţii fundamentale: am dezvoltat un model al antecedentelor stării de flux on-line, stării de flux on-line şi a calităţii percepute a site-urilor web de brand valabil pentru uilizatorii unui site web de brand din România. Modelul nostru este important pentru că ajută la o mai bună înţelegere a consecinţelor de marketing ale experienţei optime şi oferă soluţii pentru creşterea calităţii percepute a unui site web de brand. Nu am identificat în literatura de specialitate un model care să testeze relaţiile între variabilele din modelul propus. contribuţii sub aspect managerial: analiza relaţiei între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-urilor web de brand oferă o serie de posibile soluţii pentru a creşte calitatea percepută a unui site web de brand. Studiul nostru poate ajuta managerii de marketing, precum şi pe cei din sistemele de informaţii să înţeleagă mai bine comportamentul utilizatorilor site-urilor web de brand din România. De asemenea, cercetarea noastră oferă un instrument de evaluare a calităţii percepute a site-urilor web de brand ce poate fi utilizat de practicieni în vederea optimizării acestor tipuri de artefacte. 6.2. Implicaţii ale rezultatelor cercetării În această secţiune ne vom referi la implicaţiile rezultatelor cercetării în psihologie, marketing şi în sistemele de informaţii – cele trei domenii în care îşi au originile conceptele cu care am operat pe parcursul acestei lucrări. În primul rând, rezultatele studiului nostru contribuie la teoria fluxului, ce îşi are originea în psihologia pozitivă, printr-o mai bună înţelegere a consecinţelor experienţei optime în mediul on-line. În al doilea rând, studiul nostru are implicaţii importante şi pentru specialiştii în sistemele de informaţii. Înţelegând importanţa stării de flux on-line, precum şi a calităţii percepute a site-ului web de brand, aceştia pot dezvolta şi optimiza artefactele (în cazul acesta, site-urile web de brand), astfel încât să genereze o experienţă captivantă utilizatorilor. În plus, prin confirmarea modelului de măsurare a constructului multidimensional de calitate percepută a site-ului web de brand, specialiştii în sistemele de informaţii pot acţiona punctual pentru a evalua diferite dimensiuni ale calităţii percepute, precum şi calitatea percepută globală a site-ului web de brand. Aşadar, din punct de vedere practic, Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 151 sub-scalele validate le permit specialiştilor în sistemele de informaţii să evalueze interactivitatea percepută a site-ului web de brand, securitatea site-ului web de brand, reputaţia site-ului web de brand, viteza de procesare, utilitatea percepută a site-ului web de brand, design-ul site-ului web de brand, uşurinţa în utilizare a site-ului web de brand, complexitatea site-ului web de brand, noutatea şi calitatea conţinutului site-ului web de brand – ceea ce îi poate ajuta să acţioneze cu precizie pentru a îmbunătăţi calitatea percepută a unui site web de brand. În al treilea rând, considerăm că implicaţiile de marketing ale lucrării noastre sunt, de asemenea, importante. Reamintim că numeroase studii din literatura de specialitate arată că o calitate percepută ridicată a site-ului web de brand şi a serviciilor pentru clienţi conduce la un nivel mare de profitabilitate al firmei. Prin urmare, din perspectivă de marketing, este esenţială identificarea factorilor ce influenţează calitatea percepută a unui site web de brand şi a variabilelor care afectează percepţiile clienţilor. În acest sens, rezultatele cercetării noastre susţin ideea potrivit căreia starea de flux on-line influenţează semnificativ calitatea percepută a unui site web de brand. În al patrulea rând, datorită faptului că lucrarea noastră este axată pe site-urile web de brand, considerăm că ea poate fi utilă specialiştilor în marketing şi în sistemele de informaţii din România interesaţi de crearea unor site-uri web de brand cu o calitate percepută ridicată, în vederea atragerii unui număr mare de clienţi şi pentru a menţine traficul constant. În plus, proiectând un site web de brand calitativ, specialiştii în marketing pot crea o legătură emoţională pozitivă între brand şi clienţi în mediul on-line, ce ar putea avea implicaţii financiare importante. 6.3. Limite ale studiului şi viitoare direcţii de cercetare Prezentul studiu are şi o serie de limite a căror abordare este relevantă în acestă secţiune. În primul rând, ni se pare important de precizat că rezultatele cercetării noastre sunt valide pentru o anumită categorie de site-uri web, cele de brand, pe care utilizatorul navighează preponderent pentru căutarea de informaţii. Rezultatele nu pot fi extrapolate şi în cazul site-urilor web de comerţ electronic, deoarece funcţia principală a acestora este de a facilita tranzacţiile, iar clienţii iau în considerare şi alte variabile atunci când le evaluează. În al doilea rând, eşantionul utilizat este unul de convenienţă, compus din utilizatori de internet dintr-o anumită zonă geografică a Românei, deci rezultatele cercetării trebuie interpretate cu atenţie şi nu pot fi extrapolate la nivelul întregii ţări, deoarece ar putea exista diferenţe importante în ceea ce priveşte comportamentul de navigare al subiecţilor ce provin din regiuni diferite ale României. O a treia limită a studiului nostru o reprezintă modelul structural testat: al antecedentelor fluxului, experienţei de flux on-line şi al calităţii percepute a site-ului web de brand. Considerăm că pot fi introduse şi alte variabile ca antecedente ale stării de flux on-line, atât din psihologie (cum ar fi personalitatea individului), cât şi din sistemele de informaţii (alte caracteristici ale artefactului) ce ar putea contribui la construirea unui model mai complex al relaţiilor între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de brand. Aşadar, modelul structural propus este unul ce Daniel Rareş Obadă 152 poate fi îmbunătăţit prin luarea în considerare şi a altor factori ce influenţează starea de flux on-line. Direcţii viitoare de cercetare Cercetarea noastră este un prim pas în efectuarea unei analize a relaţiei între starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand. Deşi în studiul nostru am testat şi confirmat un model mai extins ce prezintă relaţiile între antecedentele stării de flux on-line, starea de flux on-line şi calitatea percepută a site-ului web de brand, considerăm că sunt necesare şi alte eforturi de cercetare care să confirme aceste relaţii. În opinia noastră, studiile viitoare ar putea să ia în considerare două direcţii de cercetare. O primă direcţie de cercetare ar putea să se focalizeze pe replicarea studiului nostru, pentru a confirma/infirma rezultatele obţinute. Alternativ, ar putea fi studiată relaţia între antecedentele stării de flux on-line şi calitatea percepută a unui site web de comerţ electronic (un al tip de artefact). O a doua direcţie de cercetare ar viza investigarea şi a altor factori ce ar putea fi antecedente ale stării de flux on-line. Deşi teoria fluxului propune un număr destul de mare de variabile spre a fi studiate ca antecedente ale stării de flux on-line, considerăm că ar fi important de analizat şi relaţia între tipul de personalitate al individului şi propensiunea acestuia de a experimenta mai uşor starea de flux on-line. Ipoteza ce ar putea fi testată într-un studiu care să analizeze antecedentele stării de flux on-line este aceea că indivizii cu un anumit tip de personalitate, numită de unii cercetători autotelică, sunt mult mai predispuşi în a experimenta o stare de flux on-line în timpul navigării lor pe un site web comercial. În plus, tot pentru a studia antecedentele stării de flux on-line, considerăm necesară investigarea relaţiilor între caracteristicile artefactului (ale site-ului web de brand sau de comerţ electronic) şi starea de flux on-line. Există numeroase studii în literatura de specialitate ce evaluează relaţia între starea de flux on-line şi variabile precum design-ul, uşurinţa în utilizare sau complexitatea site-ului web. Problema este că, în cazul acestor studii, nu este foarte clar cum sunt evaluate variabilele respective: în mod obiectiv, pe baza opiniilor experţilor sau a unor criterii riguroase sau pe baza percepţiilor respondenţilor, ce evaluează aceste caracteristici ale site-ului web de brand. Discuţia aceasta este mai amplă şi vizează modul în care sunt măsurate aceste caracteristici ale site-urilor web comerciale. În cazul nostru, caracteristicile site-ului web de brand sunt evaluate subiectiv, de către clienţi, şi nu pe baza unor criterii clare. Această observaţie este importantă pentru a atrage atenţia asupra modalităţii optime de măsurare a caracteristicilor site-ului web, considerate a fi antecedente ale stării de flux on-line. Un alt aspect important privind viitoarele direcţii de cercetare îl constituie metodologia utilizată. Considerăm că design-ul cercetării noastre, precum şi instrumentele de măsurare dezvoltate pot fi utilizate în viitoarele cercetări din România din: psihologia pozitivă, marketingul on-line sau sistemele de informaţii. În plus, un eşantion reprezentativ pentru populaţia utilizatorilor de internet din România ar permite generalizarea rezultatelor obţinute în cadrul studiului nostru. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 153 6.4. În loc de încheiere În această secţiune vom prezenta o serie de reflecţii generale privind problematica studierii experienţei optime în mediul on-line, precum şi a consecinţelor de marketing. Ingineria stării de flux a generat numeroase dezbateri în literatura de specialitate datorită implicaţiilor pe care le are această experienţă optimă asupra comportamentului indivizilor. De aici şi interesul mare pe care l-au manifestat cercetătorii din domenii diverse (psihologia pozitivă, educaţie, management, sport, arte, din sistemele de informaţii sau marketing) faţă de această direcţie de cercetare. În mediul off-line, starea de flux a fost studiată pentru a înţelege mai bine resorturile ce stau la baza implicării indivizilor în activităţi ce par a fi o recompensă în sine, ce sunt automotivante şi care determină bucurie şi o reducere a anixietăţii ontologice. Remarcabilul progres tehnologic înregistrat în ultimii 25 de ani şi apariţia internetului au condus la studierea experienţei optime şi în cazul activităţilor derulate de indivizi în mediul virtual. Interesant este că iniţiatorul teoriei fluxului, Mihaly Csikszentmihalyi, se referă destul de puţin la posibilele aplicaţii ale experienţe optime în mediul on-line, cu excepţia unor scurte interviuri, articole populare (Kubey şi Csikszentmihalyi, 2002), şi a următoarei declaraţii: Anumite tehnologii devin de succes, cel puţin în parte, deoarece oferă o stare de flux şi astfel îi motivează pe oameni să le folosească. Un exemplu bun este internetul. Această tehnologie a fost adaptată la tot felul de utilizări neaşteptate şi a făcut posibilă o varietate enormă de experienţe neprevăzute. Aceasta situaţie explică parţial, de exemplu, succesul spectaculos al sistemului software Linux, în care zeci de mii de programatori amatori muncesc din greu pentru a dezvolta un software, sau pentru deliciul pur şi simplu al rezolvării unei probleme, precum şi pentru a fi apreciaţi de colegii ce se bucură de o mare reputaţie în domeniu. Prin acest proces, Linux a realizat progrese mai mari decât alţi concurenţi formidabili, cum ar fi Microsoft, care trebuie să plătească programatorii lor pentru a concepe software-uri un exemplu clar de recompense intrinseci emergente care depăşesc recompensele extrinseci. (Csikszentmihalyi, Abuhamdeh şi Nakamura, 2005) Analizând declaraţia lui Mihaly Csikszentmihalyi constatăm că acesta oferă o explicaţie fundamentată din punct de vedere psihologic pentru a descrie o situaţie de pe piaţa software. Însă această exemplificare este singura referire a lui Csikszentmihalyi, pe care am găsit-o în literatura de specialitate, despre starea de flux în mediul on-line. Ar fi fost interesant ca însuşi iniţiatorul teorei fluxului să facă referire la provocările conceptuale şi metodologice pe care le ridică studierea experienţei optime în mediul virtual. Într-adevăr, există numeroşi alţi cercetători care fac referire la aceste provocări conceptuale şi metodologice determinate de caracteristicile web-ului. La aceste provocări ne-am referit pe larg în lucrarea noastră, însă, pe măsură ce tehnologia evoluează, ne aşteptăm ca investigarea experienţei optime să prezinte şi alte dificultăţi. Daniel Rareş Obadă 154 Starea de flux on-line şi dependenţa psihologică: experienţe similare? O altă problemă interesantă ce suscită interesul cercetătorilor privind starea de flux on-line o constituie efectele secundare ale acesteia, cum ar fi: supra-implicarea tinerilor, preferinţa activităţilor în lumea virtuală, chiar dependenţa faţă de reţelele de socializare, site-uri de jocuri de noroc etc. Prin urmare, ar putea apărea următoarea întrebarea legitimă: nu cumva această experienţă optimă, numită şi stare de flux, are şi consecinţe negative generând comportamente indezirabile la nivel social? Altfel spus, există o diferenţă între natura stării de flux on-line şi alte comportamente nocive ale indivizilor ce apar în mediul virtual? Mărturisim că am avut asemenea interogaţii pe tot parcursul demersului nostru de cercetare deoarece am fost interesaţi să investigăm dacă nu cumva această experienţă optimă are şi consecinţe negative. Un individ ce experimentează o stare de flux, ce este prin natura ei plăcută şi auto-motivantă, nu va sfârşi prin a repeta acea activitatea? Or, repetarea acelei activităţi nu ar putea conduce la dezvoltarea unor comportamente nocive, dependente faţă de activitatea respectivă? Prin urmare, care ar fi diferenţa între starea de flux experimentată de un individ în timpul derulării unei activităţi on-line şi un comportament dependent generat de aceeaşi activitate? Este important de realizat o distincţie între starea de flux şi alte experienţe ce pot avea simptome similare, dar care au o natură diferită. În acest context, se impune o scurtă incursiune în studiile din psihologia pozitivă. Voiskounsky (2008) explică într-o lucrare de-a sa, diferenţa fundamentală între experienţa optimă şi dependenţa (psihologică). Ni se pare important să reluăm ideile sale, sintetic, deoarece oferă răspunsuri la unele întrebări formulate de noi anterior. Starea de flux a fost conceptualizată ca un fenomen psihologic ce este în principal pozitiv. În cadrul şcolii de psihologie pozitivă, fluxul este înţeles (în mod universal) ca o experienţă plăcută, cu un puternic efect pozitiv asupra stilului de viaţă şi al calităţii vieţii. În opoziţie cu această conceptualizare, unele studii derulate în mediul virtual au încercat să asocieze experienţa de flux cu tipuri de comportamente dependente pentru a investiga dimensiunile şi parametrii acestei interconectări prospective (Voiskounsky, 2008). Argumentele lui Voiskounsky converg spre ideea că natura, fenomenologia, geneza şi statutul dependenţelor relaţionate spaţiului cibernetic, cunoscute sub numele de utilizări patologice ale internetului, sunt considerate a fi tulburări. În viziuea sa, dependenţa este un termen generic, care acoperă majoritatea posibilelor abuzuri ale internetului ca întreg sau în cazul serviciile sale particulare, cum ar fi: jocurile on-line, pornografia on-line, jocurile de noroc on-line, comportamentul de cumpărare compulsiv on-line etc. Astfel, o dependenţă a unui individ este un mecanism psihologic de evadare din problemele personale, determinând o scădere a calităţii vieţii şi este opusul sentimentelor pozitive asociate cu fenomenele psihologice, cum ar fi starea de flux. Voiskounsky (2008) concluzionează că orice analogie între starea de flux şi dependenţă este inadecvată deoarece corelarea simptomelor experienţei optime şi a dependenţei de internet pare cu greu justificabilă. Cel mai adesea, încercările de a stabili astfel de corelaţii se referă la parametrii experienţei indivizilor ce joacă jocuri on-line acesta fiind comportamentul cel mai dependent dezvoltat în mediul virtual. În opinia noastră, bucuria generată de experimentarea stării de flux în mediul on-line este sursa replicării acestor comportamente şi de repetare a activităţii ce a generat apariţia experienţei optime. Or, unii cercetători au considerat că repetarea unei anumite Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 155 activităţi se poate transforma într-o tendinţă spre dependenţă. Prin urmare, apare următoarea întrebare: este starea de flux prima etapă în procesul de activare a dependenţei? Voiskounsky (2008) explică faptul că replicarea comportamentelor asociate cu starea de flux duce la repetiţii ale activităţilor selectate şi în mod necesar plăcute pe tot parcursul vieţii fiind, într-adevăr, o caracteristică a formelor optime de experienţă. Cu toate acestea, reproducerile şi repetiţiile sunt acţiuni exterioare vizibile, dacă este să le analizăm din interiorul sensului unor astfel de comportamente. Reducerea experienţei de flux pentru acţiunile repetitive este din punct de vedere psihologic inadecvat şi contrazice esenţa psihologiei pozitive. Din punct de vedere biocultural, sensul psihologic a binecunoscutei tendinţe de a repeta o activitate plăcută, este total opusă oricărui fel de comportament dependent. În cadrul paradigmei psihologiei pozitive, pentru a păstra bucuria, acţiunile repetitive trebuie să realizeze o evoluţie continuă atât a abilităţilor, cât şi a provocărilor individului pentru a se atinge un echilibru relativ. În cazul în care acest echilibru relativ nu este atins, apariţia stării de flux este improbabilă. În cazul dependenţelor, indivizii experimentează multă instatisfacţie, ei căutând reducerea sau eliminarea insatisfacţiei lor. Voiskounsky (2008) conchide că experienţa de flux şi stările dependente au puţine elemente comune, deşi repetarea anumitor acţiuni are loc, dar natura lor psihologică este în întregime incompatibilă şi diferită. Într-adevăr, există studii în derulare ce sugerează că utilizarea internetului poate afecta echilibrul psihologic al individului, spre exemplu, prin creşterea singurătăţii şi a depresiei. Însă, este importat de precizat că activităţile derulare pe internet pot provoca în aceeaşi măsură şi o experienţă plăcută, optimă, cum ar fi starea de flux. Această experienţă optimă poate influenţa într-o manieră pozitivă starea subiectivă de bine şi spori fericirea, satisfacţia şi afectele pozitive ale individului. Prin urmare, mediul on-line devine o lume în care oamenii îşi pot amplifica sau diminua starea de bine, un loc în care diferitele tipuri de activităţi pot determina atingerea sau afectarea echilibrului psihologic. Tocmai universalitatea caracteristicilor stării de flux discutate în cadrul acestei lucrări reprezintă o zonă problematică ce necesită cercetări viitoare. Însă, direcţiile aflate la capăt de drum vizează căutarea unor corelaţii posibile între experienţa optimă şi dependenţă, pe baza argumentului că ambele provoacă acţiuni repetitive. Nu există o astfel de asemănare între starea de flux şi dependenţă; aceste procese sunt opuse din punct de vedere psihologic. Reflecţii privind consecinţele de marketing ale stării de flux în mediul on-line Continuăm seria reflecţiilor noastre privind ingineria experienţei optime, mutându-ne atenţia de la natura stării de flux şi a diferenţelor fundamentale faţă de alte tipuri de experienţe, la consecinţele sale. Am constatat o preocuparea evidentă a cercetătorilor din diverse domenii spre a investiga consecinţele experienţei optime. Dacă ar fi să reamintim pe scurt implicaţiile de marketing ale stării de flux în mediul on-line, am putea afirma că această experienţă optimă influenţează atitudinile, intenţiile comportamentale şi comportamentului consumatorului. Însă, este important din perspectiva cunoaşterii, înţelegerea profundă a Daniel Rareş Obadă 156 mecanismelor ce stau la baza acestor modificări atitudinale şi comportamentale. În acest context, studiul stării de flux a atras interesul unui număr tot mai mare de cercetători din psihologie, sistemele de informaţii şi din marketing, care au încercat să înţeleagă mai bine aspectele non-funcţionale în consum (cum ar fi emoţiile şi dorinţele hedonice). Deşi s-au făcut eforturi remarcabile, starea de flux rămâne o problemă critică şi relevantă pentru comportamentul consumatorului, atât din punct de vedere teoretic cât şi practic. Din perspectivă pragmatică, este importantă facilitarea unei experienţe plăcute, care să determine utilizatorul să continue navigarea şi să revină pe un site web de brand. Starea de flux on-line duce la un angajament pozitiv şi incitant, iar în cazul unui site web de brand la repetarea vizitelor (e-loialitate). Din ce în ce mai mult, conceptul de marketing experenţial o consecinţă a economiei bazate pe experienţă este studiat intens în mediul on-line. Astfel, site-ul web al unui brand este conceput de către specialişti similar magazinului fizic, urmărindu-se furnizarea unei experienţe holiste clientului, care să-i stimuleze concomitent mai multe simţuri (văz, auz, tactil). Având în vedere importanţa site-urilor web de brand pentru specialiştii în marketing, comunicare şi în sistemele de informaţii, am constatat o preocupare accentuată spre dezvoltarea de artefacte care să răspundă nevoilor şi dorinţelor utilizatorilor. Din perspectivă de marketing, atragerea consumatorilor pe un site de brand este un obiectiv esenţial pentru eficacitatea prezenţei on-line a unei companii. Este important de spus aici că site-urile web de brand (numite şi în unele lucrări şi site-uri web de prezentare) furnizează informaţii detaliate cu privire la ofertele unei firme, vizează crearea unei imaginii pozitive şi urmăreşte construirea unei relaţii cu consumatorul. Considerate de unii teoreticieni a fi o formă de publicitate nonintruzivă, în care clientul alege în mod activ să viziteze sau să interacţioneze cu eforturile de comunicare ale firmei, site-urilor web de brand au o importanţă incontestabilă. Măsurarea duratei de timp petrecute pe un site web de brand, înregistrarea comportamentului de navigare şi repetarea vizitei sunt tipuri de măsurări cruciale, însă care nu contribuie pe deplin la înţelegerea comportamentului consumatorului. Or, teoria fluxului poate fi utilizată cu succes pentru a înţelege mai bine experienţa de navigare a utilizatorilor în vederea proiectării unor site-uri web de brand eficiente, care să creeze o imersie utilizatorilor. Indiferent de tipul activităţii derulate de utilizatori (recreaţionale sau orientate către un scop) pe un site web de brand, indivizii pot experimenta o stare de flux atât în timpul activităţilor orientate către un scop, cât şi în cazul celor experenţiale atâta timp cât celelalte aspecte ce ţin de artefact rămân neschimbate. Întrucât este important pentru practicienii din domeniul marketingului şi a sistemelor de informaţii să proiecteze site-uri web de brand eficiente, încheiem această secţiune prin reamintirea câtorva recomandări sugerate de Rettie (2001) în această direcţie. Iată câteva probleme ce pot inhiba apariţia stării de flux on-line experimentată de utilizatorii unui site web de brand: timpul mare de descărcare a fişierelor; întârzieri în instalarea plug-in-urilor; existenţa formularelor de înregistrare lungi; stimularea limitată; răspunsurile lente; site-uri web ce nu sunt intuitive; legături de navigare ce eşuează; Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 157 conţinut complex ce îngreunează accesarea informaţiilor; reclame irelevante. În antiteză, elementele ce trebuie luate în considerare în proiectarea site-urilor web de brand care să favorizeze experimentarea fluxului, pot fi sintetizate astfel: timp scurt de descărcare; versiuni alternative ale site-ului (compatibile şi cu alte dispozitive, cum ar fi: smartphone-urile, tabletele, laptop-urile etc.); formulare auto-completate; oportunităţi de interacţiune pe site-ul web de brand; răspunsuri rapide ale site-ului web de brand; navigare ce crează alegeri; predictibilitate în navigare pentru a induce sentimentul deţinerii controlului; segmentări realizate în funcţie de experienţa pe internet (versiuni ale site-ului web ce oferă niveluri diferite de dificultate). Acestea sunt doar câteva sfaturi pe care le considerăm important de reluat, astfel încât practicienii să proiecteze mai uşor site-uri web de brand care să favorizeze apariţia stării de flux on-line. Daniel Rareş Obadă 158 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 159 Referinţe bibliografice Abramson, L. Y., Seligman, M. E. P., & Teasdale, J. D. (1978). Learned helplessness in humans: Critique and reformulation. Journal of Abnormal Psychology, 87, 49–74. Agarwal, R., & Karahanna, E. (2000). Time Flies When You're Having Fun: Cognitive Absorption and Beliefs About Information Technology Usage. MIS Quarterly, 24(4), 665-694. Aladwani, A. M., & Palvia, P.C. (2002). Developing and validating an instrument for measuring user-perceived web quality. Information & Management, 3(6), 467-476. Albright, J. J., & Park, H. M. (2009). Confirmatory Factor Analysis Using Amos, LISREL, Mplus, and SAS/STAT CALIS. Working Paper. The University Information Technology Services (UITS) Center for Statistical and Mathematical Computing, Indiana University, http://www.indiana.edu/~statmath/stat/all/cfa/index.html. Alzola, L., & Robaina, V. (2007). Measuring the results in B2C e-commerce. International Journal of Quality & Reliability Management, 24(3), 279-293. Babakus, E., & Boller, G. W. (1992). An empirical assessment of the servqual scale. Journal of Business Research, 24(3), 253–268. Bailey, K. (1994). Methods of Social Research, Fourth Edition. New York: The Free Press. Bandura, A. (1997). Self-efficacy and health behaviour. In A. Baum, S. Newman, J. Wienman, R. West, & C. McManus (Eds.), Cambridge handbook of psychology, health and medicine (pp. 160-162). Cambridge: Cambridge University Press. Bandura, A. (1982). Self-efficacy mechanism in human agency. American Psychologist, 37, 122-147. Barnes, S., & Vidgen, R. (2003). Measuring web site quality improvements: a case study of the forum on strategic management knowledge exchange. Industrial Management Data Systems, 103(5), 297-309. Barnes, S., & Vidgen, R. (2002). An integrative approach to the assessment of e-commerce quality. Journal of Electronic Commerce Research, 3(3), 114-127. Bitner, M. J. (1990). Evaluating Service Encounters: The Effects of Physical Surroundings and Employee Responses. Journal of Marketing, 54(2), 69-82. Bolton, R. N., & Drew, J. H. (1991, March). A multistage model of customers' assessment of service quality and value. Journal of Consumer Research, 17, 375-384. Boulding, W., Kalra, A., Staelin, R., & Zeithaml, V. A. (1993). A dynamic process model of service quality: from expectations to behavioral intentions. Journal of Marketing Research, 30, 7-27. Bouman, M., & van der Wiele, T. (1992). Measuring service quality in the car service industry: building and testing an instrument. International Journal of Service Industry Management, 3(4), 4-16. Bouteffaha, I., & Gharbi, J. E. (2012). Mediation of flow between perceived quality and purchase in a commercial Web site. Paris 13 University, France: LIGUE Laboratory. Daniel Rareş Obadă 160 Bressolles, G. (2002). A theoretical model of the service quality assessment of commercial Web sites. Proceedings of the 18th International French Marketing Association Conference, 231-253. Bridges, E., & Florsheim, R. (2008). Hedonic and Utilitarian Shopping Goals: The Online Experience. Journal of Business Research, 61 (April), 309–314. Brophy, P., & Coulling, K. (1996). Quality Management for Information and Library Managers. London: Aslib Gower. Burger, J. M. (1989). Negative responses to increases in perceived personal control. Journal of Personality and Social Psychology, 56, 246–256. Buttle, F. (1996). SERVQUAL: review, critique, research agenda. European Journal of Marketing, 30(1), 8-32. Buzzell, R. D., & Gale, B. T. (1987). The PIMS Principles, New York: Free Press. Carman, J. M. (1990). Consumer perceptions of service quality: An assessment of the servqual dimensions. Journal of Retailing, 66(1), 33-55. Celsi, R. L. (1992). Transcendent benefits of high-risk sports. Advances in Consumer Research, 19, 636-641. Celsi, R. L., Rose, R. L. şi Leigh, T. W. (1993). An Exploration of High-Risk Leisure Consumption through Skydiving. Journal of Consumer Research, 20(1), 1-23. Cha, J. (2011). Exploring the Internet as A Unique Shopping Channel to Sell Both Real and Virtual Items. Journal of Electronic Commerce Research, 12(2), 115-132. Chen, H. (2006). Flow on the net-detecting Web users' positive affects and their flow states. Computers in Human Behavior, 22(2), 221-233. Chen, H. (2000). Exploring Web Users' On-line Optimal Flow Experiences. Unpublished PhD Dissertation, School of Information Studies, Syracuse, NY: Syracuse University. Chen, H., Wigand, R., & Nilan, M. (1999). Optimal experience of web activities. Computers in Human Behavior, 15(5), 585-608. Choi, D., Kim, H., & Kim, J. (2000). A Cognitive and Emotional Strategy for Computer Game Design. Journal of MIS Research, 10, 165–187. Chou, T. J., & Ting, Z. C. (2003). The Role of Flow Experience in Cyber-Game Addiction. CyberPsychology and Behavior, 6(6), 663-675. Chung, J., & Tan, F. B. (2004). Antecedents of Perceived Playfulness: An Exploratory Study on User Acceptance of General Information-Searching Websites. Information & Management, 41(7), 869-881. Clarke, S. G., & Haworth, J. T. (1994). Flow Experience in Daily Lives of Sixth-Form College Students. British Journal of Psychology, 85, 511-523. Cortina, J. M. (1993). What is coefficient alpha? An examination of theory and applications. Journal of Applied Psychology, 78, 98-104. Cowles, D., & Crosby, L. A. (1990). Consumer Acceptance of Interactive Media in Service Marketing Encounters, The Service Industries Journal, 10 (July), 521-540. Cowles, D. (1989). Consumer Perceptions of Interactive Media. Journal of Broadcasting and Electronic Media, 33 (Winter), 83-89. Cox, J., & Dale, B. G. (2001). Service quality and e-commerce: an exploratory analysis. Managing Service Quality, 11(2), 121-131. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 161 Cristobal, E., Flavián, C., & Guinalíu, M. (2007). Perceived e-service quality (PeSQ): Measurement validation and effects on consumer satisfaction and web site loyalty. Managing Service Quality, 17(3), 317-340. Cronbach, L. J. (1951). Coefficient alpha and the internal structure of tests. Psychometrika, 16, 297-334. Cronin, J. J., & Taylor, S. A. (1992). Measuring service quality: A reexamination and extension. Journal of Marketing, 56(3), 55-68. Crosby, P. B. (1979), Quality Is Free. New York: McGraw-Hill. Csikszentmihalyi, M. (2000/1975). Beyond boredom and anxiety: Experiencing flow in work and play. San Francisco, CA: Jossey-Bass. Csikszentmihalyi, M. (1997). Finding Flow: The Psychology of Engagement with Everyday life. New York: Basic Books. Csikszentmihalyi, M. (1990). Flow: The Psychology of Optimal Experience. New York: Harpers Perennial. Csikszentmihalyi, M. (1977). Beyond Boredom and Anxiety. San Francisco: Jossey-Bass. Csikszentmihalyi, M. (1975). Play and Intrinsic Rewards. Humanistic Psychology, 15(3), 41-63. Csikszentmihalyi, M., & Csikszentmihalyi, I. S. (1988). Optimal Experience: Psychological Studies of Flow in Consciousness. Cambridge: Cambridge University Press. Csikszentmihalyi, M., Abuhamdeh, S. & Nakamura, J. (2005). Flow. In Elliot, A., Handbook of Competence and Motivation, New York: The Guilford Press, pp. 598-698. Csikszentmihalyi, M., & Kubey, R. (2002). Television addiction is no mere metaphor. Scientific American, 286, 74-80. Csikszentmihalyi, M., & LeFevre, J. (1989). Optimal Experience in Work and Leisure. Journal of Personality and Social Psychology, 56(5), 815-822. Csikszentmihalyi, M., & Rathunde, K. (1993). The measurement of flow in everyday life. Nebraska Symposium on Motivation, 40, 57-97. Curry, D. J., & Faulds, D. J. (1986). Indexing Product Quality: Issues, Theory, and Results. Journal of Consumer Research, 13 (June), 134-145. Dabholkar, P. A. (1996). Consumer Evaluations of New Technology-Based Self-Service Options: An Investigation of Alternative Models of SQ. International Journal of Research in Marketing, 13(1), 29-51. Dale, B. G. (Ed.) (1999). Managing Quality 3rd ed. Oxford: Basil Blackwell. Davis, F. D. (1989). Perceived usefulness, perceived ease of use, and user acceptance of information technology. MIS Quarterly, 13(3), 319-340. Davis, F. D., Bagozzi, R. P., & Warshaw, P. R. (1989). User acceptance of computer technology: A comparison of two theoretical models. Management Science, 35, 982-1003. De Pelsmacker, P., Geuens, M., & Van den Bergh, J. (2014). Marketing Communications: A European Perspective. Financial Times/Prentice Hall. Deci, E. L. (1987). Theories and paradigms, constructs and operations: Intrinsic motivation research is already exciting. Journal of Social Behavior and Personality, 2, 177-185. Deci, E. L. (1971). Effects of externally mediated rewards on intrinsic motivation. Journal of Personality and Social Psychology, 18, 105–115. Daniel Rareş Obadă 162 Deci, E. L., & Ryan, R. M. (1985). Intrinsic motivation and self-determination in human behavior. New York: Plenum. Delle Fave, A., & Massimini, F. (2005). The investigation of optimal experience and apathy: Developmental and psychosocial implications. European Psychologist, 10, 264-274. Delle Fave, A., & Massimini, F. (2004). The cross-cultural investigation of optimal experience. Ricerche di Psicologia, 27, 79-102. Deming, W. E. (1986). Out of the Crisis. Cambridge. MA: (MIT Center for Advanced Engineering Studies). Eastin, M. S., & LaRose, R. (2000). Internet Self-Efficacy and the Psychology of the Digital Divide. Journal of Computer Mediated Communication, 6(1). http://www.ascusc.org/jcmc/ Eastlick, M. A. (1996). Consumer Intention to Adopt Interactive Teleshopping. MSI Working Paper, Report No. 96-113, Marketing Science Institute, Cambridge, MA. Ellis, G. D., Voelkl, J. E., & Morris, C. (1994). Measurement and Analysis Issues with Explanation of Variance in Daily Experience Using the Flow Model. Journal of Leisure Research, 26(4), 337-356. Ercan, I., Yazici, B., Sigirli, D., Ediz, B., & Kan, I. (2007). Examining Cronbach Alpha, Theta, Omega Reliability Coefficients According to the Sample Size. Journal of Modern Applied Statistical Methods, 6(1), 291-303. Fick, G. R., & Ritchie, J. R. B. (1991). Measuring service quality in the travel and tourism industry. Journal of Travel Research, 30(2) (Autumn), 2-9. Field, A. (2009). Discovering Statistics using SPSS. Sage: London. Fink, D., & Nyaga, C. (2009). Evaluating web site quality: the value of a multi paradigm approach. Benchmarking: An International Journal, 16(2), 259-273. Finneran, C. M., & Zhang, P. (2005). Flow in Computer-Mediated Environments: Promises and Challenges. Communications of the Association for Information Systems, 15, 82-101. Ford, J. W., Joseph, M., & Joseph, B. (1993). Service quality in higher education: a comparison of universities in the United States and New Zealand using SERVQUAL. unpublished manuscript, Old Dominion University, Norfolk, VA. Gabbioneta, C., Ravasi, D. & Mazzalo, P. (2007). Exploring the drivers of corporate reputation: a study of Italian securities analysts'. Corporate Reputation Review,10, 99-123. Garson, D. (2010). Statnotes: Topics in Multivariate Analysis Reliability Analysis. http://faculty.chass.ncsu.edu/garson/PA765/reliab.htm Gefen, D., Karahanna, E., & Straub, D. (2003). Trust and TAM in online shopping: an integrated model. MIS Quarterly, 27(1), 51-90. Ghani, J. A., & Deshpande, S. P. (1994). Task Characteristics and the Experience of Optimal Flow in Human-Computer Interaction. The Journal of Psychology, 128(4), 381-391. Ghani, J. A., Supnick, R., & Rooney, P. (1991). The Experience of Flow in Computer-Mediated and in Face-to-Face Groups. In J. I. DeGross, I. G. Benbasat, G. DeSanctis, & C. M. Beath, (Eds.), Proceedings of the Twelfth International Conference on Information Systems, New York, December, 16-18. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 163 Gounaris, S., & Dimitriadis, S. (2003). Assessing Service Quality on the Web: Evidence from Business to Consumers Portals. Journal of Services Marketing, 17(5), 529-548. Green, S. B., & Yang, Y. (2009). Commentary on coefficient alpha: A cautionary tale. Psychometrika,74, 121-135. Gronroos (1988). Service quality: The six criteria of good perceived service. Review of Business, 9(3), 10-13. Gronroos, C. (1984). A Service Quality Model and Its Marketing Implications. European Journal of Marketing, 18(4), 36-44. Gronroos, C. (1982). Strategic Management and Marketing in the Service Sector. Helsingfors: Swedish School of Economics and Business Administration. Guay, F., Vallerand, R. J., Blanchard, C. (2000). On the Assessment of Situational Intrinsic and Extrinsic Motivation: The Situational Motivation Scale (SIMS). Motivation and Emotion, 24(3), 175-213. Guo, Y. M, & Poole, M. S. (2009). Antecedents of flow in online shopping: A test of alternative models. Information Systems Journal, 19(4), 369-390. Gygi, K. (1990). Recognizing the Symptoms of Hypertext... and What to Do About It. In B. Laurel (Ed.), M. A. Reading, & A. Wesley, The Art of Human-Computer Interface Design (pp. 279-287). Reading, MA: Addison-Wesley. Hanrahan, T. (1999). Pride Isn't Everything: Companies Scramble to Make Sure Customer Service Doesn't Get Lost in Cyberspace. Wall Street Journal. Ho, C. I., Lee, Y. L. (2007). The development of an e-travel service quality scale. Tourism Management, 26, 1434-1449. Ho, L. A., & Kuo, T. H. (2010). How can one amplify the effect of e-learning? An examination of high-tech employees' computer attitude and flow experience. Computers in Human Behavior, 26(1), 23-31. Hoffman, D. L., & Novak, T. P. (2009). Flow Online: Lessons Learned and Future Prospects. Journal of Interactive Marketing, 23(1), 23-34. Hoffman, D. L., & Novak, T. P. (1997). Measuring the Flow Experience Among Web Users. Paper Presented at Interval Research Corporation, (July), 1-35. Hoffman, D. L., & Novak, T. P. (1996). Marketing and hypermedia computer-mediated environments: conceptual foundations. Journal of Marketing, 60(3), 50-68. Hoffman, D. L., Novak, T., & Chatterjee, D. (1995). Commercial scenarios for the web: opportunities and challenges. Journal of Computer Mediated Communication, 1(3), 23-45. Hoffman, D. L., Novak, T. P., & Young, Y. F. (1999). Measuring the Flow Construct in Online Environments A Structural Modeling Approach. Working paper. Hoyle, R. H. (1995). The structural equation modeling approach: Basic concepts and fundamental issues. In R. H. Hoyle, Structural equation modeling: Concepts, issues, and applications (1-15).Thousand Oaks, CA: Sage Publications, Inc. Hsu, C. L., & Lu, H. P. (2004). Why do people play on-line games? An extended TAM with social influences and flow experience, Information & Management, 41, 853–868. Huang, M. H. (2006). Flow, Enduring and Situational Involvement in the Web Environment: A Tripartite Second-Order Examination. Psychology and Marketing, 23 (May), 383-411. Daniel Rareş Obadă 164 Huang, M. H. (2003). Designing websites atributes to induce experiential encounters. Computers in Human Behavior, 19(4), 425-442. Iacobucci, D., & Churchill, G. (2010). Marketing Research: Methodological Foundations. South-Western Cengage Learning. Jackson, S. A., & Marsh, H. W. (1996). Development and validation of a scale to measure optimal experience: The flow state scale. Journal of Sport & Exercise Psychology, 18, 17-35. James, L. R., & Brett, J. M. (1984). Mediators, moderators, and tests for mediation. Journal of Applied Psychology, 69, 307-321. Jiang, Z., & Benbasat, I. (2005). Virtual Product Experience: Effects of Visual and Functional Control of Products on Perceived Diagnosticity and Flow in Electronic Shopping. Journal of Management Information Systems, 21(3), 111-147. Johns, N. (1993). Quality management in the hospitality industry, part 3: recent developments. International Journal of Contemporary Hospitality Management, 5(1), 10-15. Juran, J. M., & Godfrey, A. B. (1989). Juran's Quality Handbook, 5th edition. New York: McGraw-Hil. Juwaheer, T. D. (2004). Exploring international tourists' perceptions of hotel operations by using a modified servqual approach: A case study of Mauritius. Managing Service Quality, 14 (5), 350–364. Katerina, D. G., & Tzavlopoulos, Y. E. (2009). Measuring e-commerce-quality: an exploratory review. International Journal of Quality and Service Sciences, 1(3), 271-279. Kettinger, W. J., & Choong, C. L. (1995). Perceived Service Quality and User Satisfaction with the Information Services Function. Decision Sciences, 25(56), 737-763. Khan, M. (2003). ECOSERV: Ecotourists' quality expectations. Annals of Tourism Research, 30(1), 109–124. Kim, M. R. (2005). Factors affecting learners' flow and satisfaction in e-learning graduate courses. Journal of Korean Education, 32(1), 165-201. Kim, S., & Stoel, L. (2004). Apparel retailers: web site quality dimensions and satisfaction. Journal of Retailing and Consumer Services, 11(2), 109-117. Klein, L. R. (2003). Creating virtual product experiences: The role of telepresence. Journal of Interactive Marketing, 17(1), 41-55. Kline, R. B. (2005). Principles and Practice of Structural Equation Modeling, 2nd edition. New York: The Guilford Press. Kline, T. J. B. (2005). Psychological testing: a practical approach to design and evaluation. Thousand Oaks: Sage Publications. Knutson, B., Stevens, P., Wullaert, C., & Patton, M. (1991). Lodgserv: A service quality index for the lodging industry. Hospitality Research Journal 14(7), 277–284. Koufaris, M. (2002). Applying the Technology Acceptance Model and Flow Theory to Online Consumer Behavior. Information Systems Research, 13, 205-223. Law, K. S., Wong, C. S., & Song, L. J. (2004). The construct and criterion validity of emotional intelligence and its potential utility for management studies. Journal of Applied Psychology, 89(3), 483-496. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 165 Lee, G., & Lin, H. (2005). Customer perceptions of e-service quality in online shopping. International Journal of Retail & Distribution Management, 33(2), 161-176. Lee, S. M., & Chen, L. (2010). The Impact of Flow on Online Consumer Behavior. Journal of Computer Information Systems, 50(4), 1-10. LeFevre, J. (1988). Flow and the Quality of Experience During Work and Leisure. In M. Csikszentmihalyi, & I. Csikszentmihalyi (Eds.), Optimal Experience: Psychological Studies of Flow in Consciousness (pp. 307-318). New York: Cambridge University Press. Li, D., & Browne, G. J. (2006). The Role of Need for Cognition and Mood in Online Flow Experience. Journal of Computer Information Systems, 46(3), 11-17. Lin, J. C., & Lu, H. (2000). Towards an understanding of the behavioral intention to use a Web Site. International Journal of Information Management, 20, 197–208. Liu, C., & Arnett, K. (2000). Exploring the factors associated with web site success in the context of electronic commerce. Information and Management, 38(1), 23-33. Lohse, G. L., & Spiller, P. (1999). Internet retail store design: how the user interface influences traffic and sales. Journal of Computer Mediated Communication, 5(2). Lohse, G. L., & Spiller, P. (1998). Electronic shopping: the effect of customer interfaces on traffic and sales. Communications of the ACM, 41(7), 81-87. Loiacono, E., Watson, R., & Goodhue, D. (2002). WebQual(tm): a web site quality instrument. paper presented at American Marketing Association: Winter Marketing Educator Conference, Austin, TX. Loiacono, E. T., Watson, R. T., & Goodhue, D. L. (2000). Webqual: a web site quality instrument. Working paper 2000-126-0, University of Georgia, Athens, GA. Long, M., & McMellon, C. (2004). Exploring the determinants of retail service quality on the internet. Journal of Services Marketing, 18(1), 78-90. Lozano, L. M., Garcia-Cueto, E., & Muniz, J. (2008). Effect of the Number of Responses Categories on the Reliability and Validity of Rating Scales. Methodology: European Journal of Research Methods for the Behavioral and Social Sciences, 4(2), 73-79. Luna, D., Peracchio, L. A., & de Juan, M. D. (2003). The impact of language and congruity on persuasion in multicultural E-marketing. Journal of Consumer Psychology, 13(1&2), 41-50. Luna, D., Peracchio, L. A., & de Juan, M. D. (2002). Cross-cultural and cognitive aspects of web site navigation. Journal of the Academy of Marketing Science, 30, 397-410. Lutz, R. J., & Guiry, M. (1994). Intense consumption experiences: Peaks, performances, and Flow. Proceedings of the Winter Marketing Educators' Conference, St. Petersburg, FL. Madu, C. N., & Madu, A. A. (2002). Dimensions of e-quality. International Journal of Quality & Reliability Management, 19(3), 246-259. Mandel, N., & Johnson, E. (1999). Constructing preferences online: can web pages change what you want? Working paper, University of Pennsylvania, Philadelphia, PA. Mannell, R. C., Zuzanek, J., & Larson, R. (1988). Leisure States and 'Flow' Experiences: Testing Perceived Freedom and Intrinsic Motivation Hypotheses. Journal of Leisure Research, 20(4), 289-304. Marcu, F. (2000). Dicţionar de neologisme. Bucureşti: Editura Saeculum. Marr, A. J. (1998). The Flow Experience: Or What Occurs When Bad Science Happens to Good Observations. In D. L. Hoffman, T. P Novak, & Y. F. Young. (1999). Measuring Daniel Rareş Obadă 166 the Flow Construct in Online Environments A Structural Modeling Approach. Working paper. Maslow, A. H. (1971). The Farther Reaches of Human Nature. New York: Viking Press. Massimini, F., & Carli, M. (1988). The Systematic Assessment of Flow in Daily Experience. In M. Csikszentmihalyi, & I. Csikszentmihalyi (Eds.). Optimal Experience: Psychological Studies of Flow in Consciousness (pp. 266-287). New York: Cambridge University Press. Mathwick, C., & Rigdon, E. (2004). Play, flow, and the online search experience. Journal of Consumer Research, 31, 324-333. McMillan, S. J., & Hwang, J. S. (2002). Measures of perceived interactivity: An exploration of communication, user control, and time in shaping perceptions of interactivity. Journal of Advertising, 31(3), 41-54. Menon, S., & Kahn, B. (1997). Cross-category effect of stimulation on the shopping experience: an application to internet shopping. Working paper 97-006. The Wharton School, University of Pennsylvania, Philadelphia, PA. Millat, I. E., Francisco J. M. L., García, H. G., Meseguer, A., & Ardura, I. R. (2014). Modelling students' flow experiences in an online learning environment. Computers & Education, 71, 111–123. Moneta, G. B., & Csikszentmihalyi, M. (1996). The effect of perceived challenges and skills on the quality of subjective. Journal of Personality, 64(2), 275-310. Nah, F. F., Eschenbrenner, B., & DeWester, D. (2011). Enhancing brand equity through flow and telepresence: a comparison of 2d and 3d virtual worlds. MIS Quarterly, 35(3), 731-747. Nel, D., van Niekerk, R., Berthon, J. P., & Davies, T. (1999). Going with the Flow: Web Sites and Customer Involvement. Internet Research: Electronic Networking Applications and Policy, 9(2), 109-116. Novak, T. P., Hoffman, D. L., & Duhachek, A. (2003). The Influence of Goal-Directed and Experiential Activities on Online Flow Experiences. Journal of Consumer Psychology 13(1/2), 3-16. Novak, T. P., Hoffman, D. L., & Yung, Y. F. (2000), Measuring the Customer Experience in Online Environments: A Structural Modeling Approach. Marketing Science, 19(1), 22-42. Novak, T. P., Hoffman, D. L., & Yung, Y. F. (1999). Measuring the Flow Construct in Online Environments: A Structural Modeling Approach. Vanderbilt University http://www2000.ogsm.vanderbilt.edu/,1-48. Obadă, D. R. (2014a). Online Flow Experience and Perceived Quality of a Brand Website: Inpascani.Ro Case Study. Procedia Social and Behavioral Sciences, 149, pp. 673-679, doi:10.1016/j.sbspro.2014.08.252. Obadă, D. R. (2014b). Validating the Direct and Indirect Measures of Users' Online Flow State while Surfing on a Commercial Website. Paper presented at The Academic Days of Iaşi-29th Edition International Conference, Advancements in the theory of economic decisions under risk and uncertainty conditions. Fuzzy systems in economics, September 19, Iasi, Romania. O'Cass, A., & Carlson, J. (2010). Examining the effects of website‐induced flow in professional sporting team websites. Internet Research, 20(2), 115-134. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 167 O'Neill, M. A., Williams, P., MacCarthy, M., & Grovers, R. (2000). Diving into service quality: The dive tour operator perspective. Managing Service Quality 10(3), 131-140. Oliver, R., & Swan, R. (1989). Equity and Disconfirmation Perceptions as Influences on Merchant and Product Satisfaction. Journal of Consumer Research, 16(3), 372-383. Ostrom, A., & Iacobucci, D. (1995). Consumer Trade-Offs and the Evaluation of Services. Journal of Marketing, 59, 17-28. Pace, S. (2004). A Grounded Theory of the Flow Experiences of Web Users. International Journal of Human-Computer Studies, 60, 327-363. Palmer, J. W. (2002). Web site usability, design, and performance metrics. Information Systems Research, 13(2), 151-167. Pan, X., Ratchford, T. B., & Shankar, V. (2002). Can Price Dispersion in Online Markets Be Explained by Differences in E-Tailer Service Quality? Journal of the Academy of Marketing Science, 30(4), 433-445. Parasuraman, A., & Colby, C. (2001). Techno-Ready Marketing: Howand Why Your Customers Adopt Technology. New York: Free Press. Parasuraman, A., & Colby, C. (1997). Correlates and Consequences of Consumer Attitudes Toward New Technologies: Implications for Marketing Technology-Based Services. Paper presented at the 1997 Frontiers in Services Conference, October, Nashville, TN. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. L. (1994). Reassessment of expectations as a comparison standard in measuring service quality: implications for future research. Journal of Marketing, 58 (January), 111-124. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. L. (1993). Research note: more on improving service quality measurement. Journal of Retailing, 69(1) (Spring), 140-147. Parasuraman, A., Berry, L. L., & Zeithaml, V. A. (1991a). Perceived service quality as a customer based performance measure: an empirical examination of organizational barriers using an extended service quality model. Human Resource Management, 30(3) (Autumn), 335-364. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. L. (1991b). Refinement and reassessment of the SERVQUAL scale. Journal of Retailing, 67(4), 420-450. Parasuraman, A., Berry, L. L. şi Zeithaml, V. A. (1990). An Empirical Examination of Relationships in an Extended Service Quality Model. Marketing Science Institute, Cambridge, MA. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. L. (1988). SERVQUAL: a multiple-item scale for measuring consumer perceptions of service quality. Journal of Retailing, 64 (Spring), 12-40. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. L. (1986). SERVQUAL: a multiple-item scale for measuring customer perceptions of service quality. Report No. 86-108, Marketing Science Institute, Cambridge, MA. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. L. (1985). A conceptual model of service quality and its implications for future research. Journal of Marketing, 49 (Autumn), 41-50. Parasuraman, A., Zeithaml, V. A., & Malhotra, A. (2005). E-S-QUAL: A Multiple-item Scale for Assessing Electronic Service Quality. Journal of Service Research, 7(3), 213-233. Daniel Rareş Obadă 168 Park, C. H., & Kim, Y. G. (2003). Identifying key factors affecting consumer purchase behavior in an online shopping context. International Journal of Retail and Distribution Management, 31(1), 16-29. Pearce, J. M., M. Ainley, & Howard, S. (2005). The Ebb and Flow of Online Learning. Computers in Human Behavior, 21(5), 745-771. Pelsmacker, P., Geuens, M., & Bergh, J. V. (2010). Marketing Communications. A European Perspective. England: Pearson Education Limited. Pilke, E. M. (2004). Flow Experiences in Information Technology Use. International Journal of Human-Computer Studies, 61(3), 347-357. Poon, W. C., & Low, K. L. T. (2005). Are travelers satisfied with Malaysian hotels? International Journal of Contemporary Hospitality Management 17(3), 217-227. Preacher, K. J., & Hayes, A. F. (2004). SPSS and SAS procedures for estimating indirect effects in simple mediation models, Behavior Research Methods, Instruments, & Computers, 36(4), 717-731. Privette, G. (1983). Peak experience, peak performance, and flow: a comparative analysis of positive human experiences. Journal of Personality and Social Psychology, 45(6), 1361–1368. Privette, G., & Bundrick, Ch. M. (1987). Measurement of Experience: Construct and Content Validity of the Experience Questionnaire. Perceptual and Motor Skills, 65, 315-332. Reichheld, F. F., & Sasser, W. E. Jr. (1990). Zero defections: quality comes to service. Harvard Business Review (September-October), 105-111. Reidenbach, R. E., & Sandifer S., B. (1990). Exploring perceptions of hospital operations by a modified SERVQUAL approach. Journal of Health Care Marketing, 10(4), (December), 47-55. Rettie, R. (2001). An exploration of flow during internet use. Internet Research: Electronic Networking Applications and Policy, 11(2), 103-113. Richard, M. O., & Chandra, R. (2005). A Model of Consumer Web Navigational Behavior: Conceptual Development and Application. Journal of Business Research, 58, 1019-1029. Rieh, S. Y. (2002). Judgment of information quality and cognitive authority in the Web. Journal of the American Society for Information Science and Technology, 53(2), 145-161. Rigdon, E. E. (1998). Structural equation modeling. In G. A. Marcoulides (Ed.), Modern methods for business research (pp. 251-294). Mahwah, NJ: Lawrence Erlbaum Associates, Publishers. Rigotti, S., & Pitt, L. (1992). SERVQUAL as a measuring instrument for service provider gaps in business schools. Management Research News, 15(3), 9-17. Ross, S. R., & Keiser, H. N. (2014). Autotelic personality through a five-factor lens: Individual differences in flow-propensity. Personality and Individual Differences, 59 (March), 3-8. Rust, R. T., & Zahorik, A. J. (1993). Customer satisfaction, customer retention and market share. Journal of Retailing, 69(2) (Summer), 193-215. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 169 Saade, R., & Bahli, B. (2005). The impact of cognitive absorption on perceived usefulness and perceived ease of use in online learning: an extension of the technology acceptance model. Information and Management, 42(2), 317-327. Saleh, F., & Ryan, C. (1992). Analysing service quality in the hospitality industry using the SERVQUAL model. Services Industries Journal, 11(3), 324-343. Sanchez-Franco, M. J. (2006). Exploring the Influence of Gender on Web Usage Via Partial Least Squares. Behavior and Information Technology, 25(1), 19-36. Schneider, B., & White, S. (2004). Service quality: Research perspectives. Thousand Oaks, CA: Sage. Schubert, P., & Dettling, W. (2002). Extended Web Assessment Method (EWAM)-evaluation of e-commerce applications from the customer's viewpoint. Published in the Proceedings of the Hawaii International Conference on System Sciences, Big Island, Hawaii. Schumacker, R. E., & Lomax, R. G. (1996). A Beginner's Guide to Structural Equation Modeling. Mahwah, New Jersey: Lawrence Erlbaum Associates, Publishers. Scott, R. R., & Heidi, N. K. (2014). Autotelic personality through a five-factor lens: Individual differences in flow-propensity. Personality and Individual Differences, 59, 3-8. Seligman, M. E. P., & Csikszentmihalyi, M. (2000). Positive psychology: An introduction. American Psychologist, 55, 5-14. Senecal, S., Gharbi, J-E., & Nantel, J. (2002). The Influence of Flow on Hedonic and Utilitarian Shopping Values. In S. Broniarczyk, & K. Nakamoto (Eds.). Advances in Consumer Research (pp. 483-484). Shewhart, W. A. (1931). Economic Control of Quality of Manufactured Product. New York: Van Nostrand. Shih, C. F. (1998). Conceptualizing consumer experiences in cyberspace. European Journal of Marketing, 32(7/8), 655-663. Shin, N. (2006). Online Learner's Flow Experience: An Empirical Study. British Journal of Educational Technology, 37(5), 705-720. Sicilia, M., Ruiz, S., & Munuera, J. L. (2005). Effects of Interactivity in a Web Site. Journal of Advertising, 34 (Fall), 31-45. Siekpe, J. S. (2005). An examination of the multidimensionality of flow construct in a computer-mediated environment. Journal of Electronic Commerce Research, 6(1), 31-43. Skadberg, Y. X., & Kimmel, J. R. (2004). Visitors' flow experience while browsing a web site: its measurement, contributing factors and consequences. Computers in Human Behavior, 20(3), 403-422. Sloïm, E. (2003). Votre site Web crée-t-il de la valeur ? www.temessis.com Song, J. H., & Zinkhan, G. M. (2003). Features of Web Site Design, Perceptions of Web Site Quality, and Patronage Behavior. In U. S. Tate (Ed.), Advances in Marketing (pp. 106-114). Houston, TX: Association of Collegiate Marketing Educators. Steuer, J. (1992). Defining virtual realities: Dimensions determining telepresence. Journal of Communication, 42, 73-79. Daniel Rareş Obadă 170 Stevens, P., Knutson, B., & Patton, M. (1995). Dineserv: A tool for measuring service quality in restaurants. The Cornell Hotel and Restaurant Administration Quarterly, 36(2), 56-60. Stone, R. B., McGurrin, J. M., Sprague, L. M., & Seaman, W. Jr. (1991). Artificial habitats of the world; synopsis and major trends. In W. Jr. Seaman, & L. M. Sprague, Artificial Habitats for Marine and Freshwater Fisheries (pp. 31-59). New York: Academic Press. Suh, K. S., & Lee., Y. E. (2005). The Effects of Virtual Learning on Consumer Learning: An Empirical Investigation. MIS Quarterly, 29(4), 673-697. Swinder, J., Trocchia, J. P., & Gwinner, K. P. (2002). Consumer perceptions of Internet retail service quality. International Journal of Service Industry Management, 13(5), 412-431. Taylor, S., & Barker, T. (1994). An Assessment of the Relationship between Service Quality and Customer Satisfaction in the Formation of Consumer's Purchase Intentions. Journal of Retailing, 70(2), 163-179. Teas, R. K. (1994). Expectations as a comparison standard in measuring service quality: An assessment of a reassessment. Journal of Marketing, 58(1), 132-139. ten Holt, J. C., van Duijn, M. A. J., & Boomsma, A. (2010). Scale construction and evaluation in practice: A review of factor analysis versus item response theory applications. Psychological Test and Assessment Modeling, 52(3), 272-297. Tia, I. (2008). Structural Equations Modeling. Analele Universităţii din Oradea, XIV, 32-55. Tilson, R., Dong, J., Martin, S., & Kieke, E. (1998). Factors and principles affecting the usability of four e-commerce sites. Proceedings of 4th Conference on Human Factors and the Web (CHFW), AT&T Labs, Florham Park, NJ, April, available at: www.research.att.com/conf/ hfweb/proceedings/tilson/ Trevino, L. K., & Webster, J. (1992). Flow in Computer-Mediated Communication. Communication Research, 19(5), 539-573. Vallerand, R. J. (1997). Toward a hierarchical model of intrinsic and extrinsic motivation. In M. P. Zanna (Ed.), Advances in experimental social psychology (pp. 271-360). New York: Academic Press. van Riel, A. C. R., Liljander, V., & Jurriëns, P. (2001). Exploring consumer evaluations of e-services: a portal site. International Journal of Service Industry Management, 1(4), 359-377. Vanitha, S., Lepkowska-White, E., & Bharat, P. R. (1999). Browsers or Buyers in Cyberspace? An Investigation of Factors Influencing Likelihood of Electronic Exchange. Journal of Computer-Mediated Communication, 5 (December 1999), available at: http://www.ascusc.org/jcmc/vol5/issue2/swaminathan.htm. Voiskounsky, A. (2008). Flow Experience in Cyberspace: Current Studies and Perspectives. P1: OSO/OVY P2: OSO 9780521873017c04 CUFX259/Barak 978 0 521 87301 7. Walker, G. J., Hull, R. B., & Roggenbuck, J. W. (1998). On-site optimal experiences and their relationship to off-site benefits. Journal of Leisure Research, 30(4), 453-471. Wang, L. C., Baker, J., Wagner, J. A., & Wakefield, K. (2007). Can a Retail Web Site Be Social? Journal of Marketing July, 71(3), 143-157. Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 171 Webster, J., Trevino, L. K., & Ryan, L. (1993). The Dimensionality and Correlates of Flow in Human Computer Interactions. Computers in Human Behavior, 9(4) (Winter), 411-426. Wheeler, L., & Reis, H. T. (1991). Self-Recording of Everyday Life Events: Origins, Types, and Uses. Journal of Personality, 59(3), 339-354. Wolfinbarger, M., & Gilly, M. (2003). E-TailQ: Dimensionalizing, Measuring and Predicting Etail Quality. Journal of Retailing, 27, 183-198. Wolfinbarger, M., & Gilly, M.C. (2002). COMQ: dimensionalizing, measuring and predicting quality of the e-tailing experience. MSI working paper series, no. 02-100, Marketing Science Institute, Boston, MA. Wolfinbarger, M. F., & Gilly, M. C. (2001). Shopping Online for Freedom, Control and Fun. California Management Review, 43(2), 34-55. Xia, Y., Ahmed, Z. U., Ghingold, M., Boon, G. S., Mei, T. S., & Hwa, L. L. (2003). Consumer preferences for commercial web site design: an Asia-Pacific perspective. Journal of Consumer Marketing, 20(1), 10-27. Yang, Z., & Fang, X. (2004). Online service quality dimensions and their relationships with satisfaction. International Journal of Service Industry Management, 15(3), 302-326. Yoo, B., & Donthu, N. (2001). Developing a scale to measure the perceived service quality of internet shopping sites (sitequal). Quarterly Journal of Electronic Commerce, 2(1), 31-47. Yoo, D. K., & Park, J. A. (2007). Perceived service quality: Analyzing relationships among employees, customers, and financial performance. International Journal of Quality & Reliability Management, 24(9), 908-926. Zahorik, A. J., & Rust R. T. (1992). Modeling the impact of service quality of profitability: a review. In T. A. Swartz, D. E. Bowen, & S. W. Brown (Eds.), Advances in Services Marketing and Management (pp. 49-64). Greenwich, CT: JAI Press. Zeithaml, V. A. (2000). Service quality, profitability and the economic worth of customers: What we know and what we need to learn. Journal of the Academy of Marketing Science, 28(1), 67-85. Zeithaml, V. A., Berry, L. L., & Parasuraman, A. (1996). The Behavioral Consequences of Service Quality. Journal of Marketing, 60 (April), 31-46. Zeithaml, V. A., Berry, L. L., & Parasuraman, A. (1993). The nature and determinants of customer expectation of service. Journal of the Academy of Marketing Science, 21(1), 1-12. Zeithaml, V. A., Berry, L. L., & Parasuraman, A. (1991). The nature and determinants of customer expectations of service. Working paper, Marketing Science Institute, Cambridge, MA, 91-113. Zeithaml, V. A., Parasuraman, A., & Berry, L. L. (1992). Strategic positioning on the dimensions of service quality. In T. A. Swartz, D. E. Bowen, & S.W. Brown (Eds.), Advances in Services Marketing and Management, 2 (pp. 207-228). Greenwich, CT: JAI Press. Zeithaml, V. A., Parasuraman, A., & Berry, L. L. (1990). Delivering Quality Service: Balancing Customer Perceptions and Expectations, New York: Free Press. Daniel Rareş Obadă 172 Zeithaml, V. A., Parasuraman, A., & Malhotra, A. (2001). A conceptual framework for understanding e-service quality: implications for future research and managerial practice. Working paper, report no. 00-115, Marketing Science Institute, Cambridge, MA. Zeithaml, V. A., Parasuraman, A., & Malhotra, A. (2000). E-service quality: definition, dimensions and conceptual model. Working paper, Marketing Science Institute, Cambridge, MA. http://www.internetworldstats.com/stats.htm www.inpascani.ro www.qualtrics.com www.palasmall.ro Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 173 ANEXE Daniel Rareş Obadă 174 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 175 Anexa nr. 1 Tabelul nr. 2. 1. Sumar al literaturii de specialitate privind starea de flux în mediul on-line (Preluat de la la Nah et al., 2011 şi actualizat)şi actualizat) Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare Steuer (1992) Vivacitate, Interactivitate Teleprezenţă Realitatea

virtuală Trevino şi Webster (1992) Tehnologie, Tip, Caracteristicile tehnologiei (Uşurinţa în utilizare), Diferenţe Individuale (Abilităţile pe calculator) Flux – Control, Concentrarea atenţiei, Interes intrinsec Atitudine, Cantitate, Reducerea barierelor Comunicarea mediată de calculator (e-mail, poştă vocală) Webster et al., (1993) Caracteristicile software-ului (Flexibilitate, Modificabilitate) Flux – Control, Concentrarea atenţiei, Bucurie cognitivă (Curiozitate şi Interes Intrinsec) Comportament exploratoriu, Utilizarea sistemului, Cantitatea de comunicare percepută, Eficacitatea percepută a comunicării Utilizarea software-ului într-un mediu de lucru Ghani şi Deshpande (1994) Control, Provocare Flux – Bucurie, Concentrare Utilizare exploratorie (consecinţă directă) Gradul de utilizare (consecinţă indirectă) Utilizarea calculatorului la locul de muncă Hoffman şi Novak (1996) Caracteristici ale Controlului (Abilităţi, Provocări), Caracteristicile Conţinutului (Interactivitate, Vivacitate), Caracteristicile Procesului (orientat spre un scop, experenţial), Implicare, Concentrarea Flux Învăţare din partea clientului, Control comportamental, Comportament exploratoriu, Experienţă subiectivă pozitivă Mediu mediat de calculator de tip hipermedia Daniel Rareş Obadă 176 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare atenţiei, Teleprezenţă Lombard şi Ditton (1997) Tipul de mass-media (Vivacitatea şi Bogăţia Senzorială), Conţinutul media (ex., Sarcina sau activitatea), Variabilele Media ale Utilizatorului Prezenţă (sau Teleprezenţă) Activare, Bucurie, Implicare, Performanţă în sarcină, Formarea de abilităţi, Desensibilizare, Persuasiune, Memorie, Judecată Social, Interacţiune Parasocială şi Relaţii Mediu Virtual Chen et al. (1999) Obiective Clare, Feedback Imediat, Abilităţi potrivite cu Provocările Flux – Fuzionarea acţiunii şi conştientizării, Concentrare, Sentimentul de Control Conştiinţă de sine, Distorsiunea timpului, Experienţă autotelică Navigarea pe web Nel et al. (1999) Tipul de site web (Conţinut, Audienţa ţintă) Flux – Control, Concentarea Atenţiei, Curiozitate, Interes Intrinsec Revizitarea site-ului web Site-uri web Agarwal şi Karahanna (2000) Inovativitate personală, Ludic Absorbţie cognitivă/Flux – Curiozitate, Control, Disociere temporală, Impersie focalizată, Bucurie crescută Uşurinţa de utilizare percepută, Utilitatea percepută, Intenţie comportamentală Utilizarea IT-ului (World Wide Web) Chen et al. (2000) Flux – Fuziunea acţiunii şi conştientizării, Concentrare, Pierderea conştiinţei de sine, Distorsiunea timpului, Sentiment de control, Teleprezenţă, Bucurie, Provocări Percepute Navigarea pe web Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 177 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare Novak et al. (2000) Abilitate/ Control, Viteza interactivităţii, Importanţă, Provocare/ Activare, Concentrarea Atenţiei, Teleprezenţă/ Distorsiunea Timpului Flux Cumpărături on-line Rettie (2001) Scopuri, Feedback, Abilităţi, Provocări Flux – Fuzionarea acţiunii şi conştientizării, Concentrare, Sentiment de control, Pierderea conştiinţei de sine, Distorsiunea timpului, Experienţă autotelică Utilizarea

Internetului Koufaris (2002) Implicarea faţă de produs, Abilităţi pe web, Mecanisme de căutare cu valoare adăugată, Provocări Flux – Bucurie la cumpărături, Concentrare Intenţia de a reveni Cumpărături on-line Luna et al. (2002) Echilibru între provocări şi abilităţi, Control perceput, Cereri lipsite de ambiguitate, Concentrarea atenţiei, Atitudinea faţă de site Flux Intenţia de a revizita şi Intenţia de a achiziţiona (consecinţe directe), Achiziţie (consecinţe indirecte) Cumpărături on-line Huang (2003) Complexitate, Noutate, Interactivitate Flux – Control, Atenţie, Curiozitate, Interes Performanţă utilitară, Performanţă hedonică Site-uri web Klein (2003) Bogăţia media, Control din partea utilizatorului Teleprezenţă Persuasiune (forţa credinţei, intensitatea atitudinii) Medii mediate de calculator Korzaan (2003) Flux Intenţia de a cumpăra/de a vizita din nou Cumpărături on-line Daniel Rareş Obadă 178 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare Luna et al. (2003) Atenţie, Provocare, Interactivitate, Atitudinea faţă de site Flux Intenţia de a cumpăra, Intenţia de a vizita din nou Cumpărături on-line Novak et al. (2003) Activităţi orientate spre un scop vs. experienţiale, Abilităţi, Provocări, Noutate, Importanţă Flux Cumpărături

on-line Hsu şi Lu (2004) Uşurinţa în utilizare percepută Flux Intenţie Jocuri on-line Jiang şi Benbasat (2004) Control vizual, Control funcţional Flux – Control, Concentrarea atenţiei, Bucurie cognitivă Site -uri web de comerţ electronic Pace (2004) Scopuri şi comportament de navigare, Provocări şi abilităţi, Atenţie Flux – Bucuria descoperirii, Reducerea conştientizării factorilor irelevanţi, Distorsiunea sentimentului timpului, Fuziunea acţiunii şi conştientizării, Sentimentul de control,Vigilenţă mentală, Teleprezenţă Navigarea pe web Pilke (2004) Feedback imediat, Reguli/scopuri clare, Complexitate, Provocări dinamice Flux World Wide Web Reid (2004) Abilităţi cognitive, Control volitiv, Autoeficacitate Flux şi Ludic Competenţă, Creativitate, Satifacţia utilizatorului Realitate Virtulă Skadberg şi Kimmel (2004) Viteză, Uşurinţa în utilizare, Atractivitate, Interactivitate, Cunoştinţele în Flux – Bucurie. Distorsiunea timpului, Teleprezenţă O învăţare crescută (consecinţă directă) Schimbări atitudinale şi comportamentale Navigarea pe Web Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 179 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare domeniu/ Abilităţi, Informaţiile de pe site-ul web/ Provocări (consecinţă indirectă) Kim et al. (2005) Abilităţi, Provocări, Concentrarea Atenţiei Flux Jocuri on-line Saade şi Bahli (2005) Absorbţie

cognitivă/ Flux – Disociere temporală, Imersie concentrată, Bucurie crescută Uşurinţa de utilizare percepută şi Utilitate percepută (consecinţe directe) Intenţia de utilizare (consecinţe indirecte) Învăţarea on-line Siekpe (2005) Flux – Provocări, Concentrare, Curiozitate, Control Intenţia de cumpărare, Intenţia de a reveni Cumpărături on-line Suh şi Lee (2005) (Nivel ridicat vs. scăzut de virtualitate) Produse experienţiale Teleprezenţă Cunoştinţele despre produs, Atitudine, Intenţii de cumpărare Realitate virtuală Chen (2006) Scop clar, Control potenţial, Feedback Imediat, Fuziunea acţiunii şi a conştientizării Flux – Teleprezenţă, Distorsiunea timpului, Concentrare, Pierderea conştiinţei de sine Afecte pozitive, Sentiment de bucurie Navigare pe web Li şi Browne (2006) Nevoia de cogniţie, Stare Flux – Concentrarea atenţiei, Control, Curiozitate, Disociere temporală Experienţă

on-line Shin (2006) Abilitate, Provocare, Diferenţe individuale Flux – Bucurie, Teleprezenţă, Concentrarea atenţiei, Implicare, Distorsiunea Timpului Realizare, Satisfacţie Mediu virtual de învăţare Daniel Rareş Obadă 180 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare Tung et al. (2006) Implicarea faţă de produs Flux – Control, Atenţie, Curiozitate, Interes Stare, Atitudine Publicitate pe site-uri web Choi et al. (2007) Interfaţă de învăţare, Interacţiune, Atitudinea Instructorului, Conţinut Flux Atitudinea faţă de învăţarea on-line, Rezultatele învăţării (autoeficacitatea tehnologiei) Învăţare on-line Chang şi Wang (2008) Interactivitate, Uşurinţa de utilizare percepută Flux Utilitate percepută, Atitudinea faţă de utilizare, Intenţii comportamentale Comunicare mediată de calculator Chen et al. (2008) Flux – Control, Concentrarea Atenţiei, Curiozitate şi Interes Rezultatele comunicării – Eficacitate, Calitate, Volum Comunicare mediată de calculator Park et al. (2008) Caracteristici ale controlului (Abilităţi, Provocări), Caracteristici ale conţinutului (Interactivitate, Vivacitate), Caracteristicile Procesului (Motivaţie intrinsecă/ extrinsecă) Flux Capitalul unui brand Lumi virtuale Guo şi Poole (2009) Complexitatea site-ului web, Scop clar, Feedback imediat, Congruenţă între provocări şi abilităţi Flux – Concentrare, Control, Fuziunea acţiunii şi conştientizării, Transformarea timpului, Transcendenţa sinelui, Experienţă autotelică Site-uri web Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 181 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare Hoffman şi Novak (2009) Abilitate, Provocare, Interactivitate, Teleprezenţă, Atractivitate, Noutate, Ludic, Inovativitate Personală, Conţinut/Interfaţă, Uşurinţă în utilizare, Experienţă subiectivă pozitivă/ Atitudine Flux Învăţare, Control/ Control comportamental perceput, Comportament exploratoriu/ Curiozitate/ Descoperire/ Experienţă subiectivă pozitivă/ Atitudine, Uşurinţă în utilizare, Utilitate Percepută, Intenţii de cumpărare/ Comportament dependent Intenţie de cumpărare Shin (2009) Sincronicitate percepută Flux Intenţie Lumi virtuale Ho şi Kuo (2010) Atitudini faţă de calculator Flux – Control, Concentrarea Atenţiei, Interes intrinsec, Curiozitate Rezultate ale învăţării – Adaptare, Replicare, Inovare Învăţare on-line Lee şi Chen (2010) Flux – Concentrare, Bucurie, Distorsiunea Timpului, Teleprezenţă Atitudine, Controlabilitate, Autoeficienţă, Uşurinţă în utilizare percepută (consecinţe directe); Control comportamental preceput, Intenţie, Comportament, Utilitate percepută (consecinţe indirecte) Cumpărături on-line Nah et al. (2010) Echilibrul între Abilităţi şi Provocări Flux Capitalul unui brand (consecinţă directă); Intenţii comportamentale (consecinţe indirecte) Lumi virtuale 3D Zaman et al. (2010) Teleprezenţă, Control Perceput Flux – Bucurie, Concentrare Afecte pozitive şi Comportament Mesagerie instantă Daniel Rareş Obadă 182 Autori Antecedente Experienţă on-line Consecinţe directe şi indirecte Metoda de cercetare exploratoriu; Creativitate aşteptată percepută Lin, Fang şi Tu (2010) Flux – Concentrare, Bucurie, Feedback Satisfacţia clienţilor, Intenţia de a reveni Site web Hanzaee şi Khodayari (2011) Abilităţi, Provocări, Interactivitate, Factori personali ai clientulu (nevoia de cogniţie, nivelul de stimulare optimă) Flux – Concentrare, Distorsiunea timpului, Echilibru între provocări şi abilităţi Retail website Ruth (2011) Obiective clare, Feedback imediat, Echilibru între abilităţile şi provocările percepute, Fuziunea acţiunii şi conştientizării Flux – Concentrarea atenţiei, Sentiment de control, Pierderea conştiinţei de sine, Distorsiunea timpului, Experienţă autotelică Utilizarea internetului Huang, Kenneth şi Backman (2012) Teleprezenţă, Interactivitate, Provocări, Abilităţi Flux Interes intrinsec, Control perceput, Concentrarea atenţiei, Activarea curiozităţi Intenţia de a vizita o destinaţie Site de turism Millat, López, García, Meseguer şi Ardura (2013) Antecedente directe: Distorsiunea timpului, Concentrarea atenţiei Antecedente indirecte: Abilităţi, Provocări, Interactivitate, Control, Personalizare Flux Afecte pozitive, Învăţare - Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 183 Anexa nr. 2 Tabelul nr. 4. Modele de măsurare a calităţii percepute a site-urilor web Autor (an) Model Dimensiunea măsurată Factorii măsuraţi Grönroos (1984) CPQ (evaluarea de către clienţi a calităţii comerţului) Calitatea percepută de consumator Măsoară aşteptările consumatorului cu privire la serviciu, comparativ cu percepţia clientului faţă de serviciul primit. Parasuraman et al. (1985) SERVQUAL Calitatea serviciilor Fiabilitate, receptivitate, asigurare, empatie şi tangibile. Davis (1989) TAM (Modelul de Acceptare a Tehnologiei) Calitatea site-ului web TAM prezice că acceptarea de către un utilizator a unui sistem este determinată de doi factori: utilitatea percepută şi uşurinţa în utilizarea percepută. Delone şi McLean (1992) Succesul sistemelor de informaţii Calitatea sistemelor de informaţii Modelul de succes al sistemelor de informaţii conţine şase dimensiuni: calitatea sistemului, calitatea informaţiilor, utilizare, satisfacţia utilizatorilor, impactul individual şi impactul organizaţional. Yoo şi Donthu (2001) SITEQUAL (o măsurare integrată a calităţii site-ul Web) Experienţa de cumpărare on-line Valoare competitivă estetică, uşurinţă în utilizare, design, uşurinţă în a comanda, capital de brand şi corporativ, viteză de procesare, securitate, unicitatea produsului şi asigurarea calităţii produselor. Loiacono (2002) WebQual (Scală ce evalua calitatea site-ului web) Calitatea site-ului web O scală ce încorporează 12 itemi ai calităţii site-ului web: potrivirea informaţiilor cu sarcina, interactivitate, încredere, atractivitate vizuală, inovativitate, flux/atractivitate emoţională, atractivitatea design-ului, intuitivitate, timp de răspuns, comunicare integrată, proces de afaceri şi înlocuitor viabil. Daniel Rareş Obadă 184 Autor (an) Model Dimensiunea măsurată Factorii măsuraţi Aladwani şi Palvia (2002) Scală pentru evaluarea calităţii site-ului web Instrumentul conţine patru dimensiuni: conţinut specific, calitatea conţinutului, aspect şi adecvare tehnică. Schubert şi Dettling (2002) Au clasificat caracteristicile calităţii comerţului electronic în trei dimensiuni: uşurinţa în utilizare, utilitate şi încredere şi folosirea metodei de evaluare extinse a web-ului ca un instrument. Barnes şi Vidgen (2002, 2003) Scală de evaluare a calităţii site-ului web Percepţia consumatorilor cu privire la experienţa on-line Scala a inclus: uşurinţa în utilizare a site-ului web, calitatea informaţiei şi interacţiunea între utilizator şi site-ul web. Wolfinbarger şi Gilly (2003) eTailQ (Dimensiunile, măsurarea şi prognoza calităţii experienţei cu un retailer on-line) Percepţia consumatorilor cu privire la calitatea comerţului on-line cu amănuntul Au fost măsuraţi următorii factori: design, serviciu clienţi, fiabilitate/respectarea angajamentelor şi securitate/viaţă privată. Park şi Kim (2003) Factori care influenţează comportamentul de cumpărare al consumatorului Calitatea informaţiilor, calitatea interfeţei utilizatorului şi percepţia cu privire la modul cum influenţează comportamentul de cumpărare on-line al consumatorului. Lee şi Lin (2005) SERVQUAL revizuit Calitatea serviciilor on-line Au stabilit o scală cu dimensiuni cum ar fi: design-ul site-ului web, fiabilitatea, receptivitatea, încrederea şi personalizarea. Zeithaml et al. (2005) E-S-QUAL (o scală cu itemi multipli pentru evaluarea calităţii serviciilor electronice) Calitatea serviciilor on-line Scala E-S-QUAL constă în două părţi: una pentru contactele cu serviciile de rutină şi o scală auxiliară pentru erorile serviciului (cunoscută ca E-Ress-QUAL). Su et al. (2007) e-commerce CPQ (evaluarea de către clienţi a calităţii Studiul identifică şase dimensiuni: calitatea rezultatelor; serviciile pentru clienţi; sistemul de control al Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 185 Autor (an) Model Dimensiunea măsurată Factorii măsuraţi comerţului electronic) procesului; uşurinţa în utilizare; calitatea informaţiilor; design-ul site-ului web. Ho şi Lee (2007) Cei doi autori identifică dimensiunile calităţii percepute a unui site web de turism ca fiind: calitatea informaţilor, uşurinţa în utilizare, disponibilitatea, personalizarea, comunitatea, capacitatea de reacţie şi livrarea. Daniel Rareş Obadă 186 Anexa nr. 3 Tabelul nr. 5. Măsurarea variabilelor cercetării din modelul conceptual Variabilă Definiţie Tipul scalei Nr. itemi Autori Teleprezenţă Experienţa prezenţei într-un mediu prin intermediul unui mediu de comunicare (Steuer, 1993). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 5 Lee şi Chen (2010) Concentrarea atenţiei Centrarea atenţiei pe un număr limitat de stimuli (Csikszentmihalyi, 1975). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 3 Huang (2003) Provocări percepute Reprezintă suma de eforturi necesare îndeplinirii unei sarcini (Csikszentmihalyi, 1975). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 6 Hoffman şi Novak (2000) Autoeficacitate pe internet Autoeficacitatea este judecata unei persoane privind capacitatea sa de a aplica abilităţile pe internet într-un mod mai cuprinzător (Eastin şi LaRose, 2000). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 5 O'Cass şi Carlson (2010) Sub-scală flux on-line: Distorsiunea timpului Sentimentul de distorsiune în percepţia timpului, în care consumatorul nu este conştient de trecerea timpului, astfel încât timpul pare să treacă mai repede (Csikszentmihalyi, 1977). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 5 Lee şi Chen (2010) Sub-scală flux on-line: Controlul perceput Este credinţa individului că este capabil de a influenţa şi de a face diferenţa în evenimentele din viaţa lui (Burger, 1989). Diferenţială semantică cu şapte trepte. Huang (2003) Sub-scală flux on-line: Interes intrinsec Indivizii care se angajează într-o activitate pentru că găsesc în aceea activitate plăcere şi bucurie, şi nu pentru un scop utilitar (Csikszentmihalyi, 1975). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 3 Huang (2003) Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 187 Variabilă Definiţie Tipul scalei Nr. itemi Autori Sub-scală flux on-line: Concentrare Măsura în care atenţia individului este complet absorbită de activitate, astfel încât nimic altceva nu contează (Siekpe, 2005). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Lee şi Chen (2010) Sub-scală calitate percepută: Interactivitate Măsura în care utilizatorii pot participa la modificarea formei şi conţinutului unui mediu mediat în timp real (Steuer, 1993). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 1 Aladwani şi Palvia (2002) Sub-scală calitate percepută: Securitate Gradul în care un consumator consideră că utilizarea site-ului web va fi lipsită de orice pericol, risc sau îndoială (Park, 2007). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 1 Aladwani şi Palvia (2002) Sub-scală calitate percepută: Personalizarea Personalizarea tehnologiei presupune inserţii dinamice, adecvarea sau sugerarea conţinutului în orice format care este relevant pentru utilizatorul individual, în funcţie de comportamentul şi preferinţele utilizatorului, şi furnizarea în mod explicit de detalii (J. Doman, 2012). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 1 Aladwani şi Palvia (2002) Sub-scală calitate percepută: Utilitatea percepută Gradul în care o persoană crede că folosirea unui anumit sistem ar îmbunătăţi performanţa ei la locul de muncă (Davis, 1989). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 3 Jiyoung Cha (2011) Sub-scală calitate percepută: Design-ul site-ului web Design-ul se referă la estetică şi atributele ce ţin de aspect, cum ar fi tipul şi dimensiunea fonturilor, claritatea şi lizibilitatea textelor (Madu şi Madu, 2002), precum şi la imagini de calitate, cu o rezoluţie mare, utilizarea unei Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Aladwani şi Palvia (2002) Daniel Rareş Obadă 188 Variabilă Definiţie Tipul scalei Nr. itemi Autori prezentări vizuale adecvate a site-ului web (Myunghee, 2009). Sub-scală calitate percepută: Reputaţia Reprezintă un set de convingeri colective cu privire la capacitatea unei companii de a satisface interesele publicurilor sale cointeresate (Gabbioneta et al., 2007). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 1 Fink şi Nyaga (2009) Sub-scală calitate percepută: Calitatea conţinutului Măsura în care utilizatorii cred că informaţiile sunt utile, bune, actuale şi corecte (Rieh 2002). Loiacono et al. (2002) descriu calitatea conţinutului ca fiind preocuparea faţă de exactitatea informaţiilor furnizate, actualizate şi adecvate. Diferenţială semantică cu şapte trepte. 6 Aladwani şi Palvia (2002) Sub-scală calitate percepută: Viteza de procesare Se referă la rata în care un input poate fi asimilat într-un mediu mediat (Steuer, 1993). Diferenţială semantică cu şapte puncte. 1 Aladwani şi Palvia (2002) Sub-scală calitate percepută: Uşurinţa în utilizare Gradul în care o persoană crede că folosirea unui anumit sistem ar fi fără efort (Davis, 1989). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 6 Loiacono et al. (2002) Sub-scală calitate percepută: Noutatea Se referă la aspecte legate de atributele site-ul web pe care utilizatorii le găsesc neaşteptate, surprinzătoare, noi şi nefamiliare. Noutatea este adesea conceptualizată ca fiind opusul familiarităţii şi este asociată cu o lipsă de experienţă cu site-ul sau cu ofertele sale (Berlyne et al., 1963; Huang, 2003). Diferenţială semantică cu şapte puncte. 4 Huang (2003) Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 189 Variabilă Definiţie Tipul scalei Nr. itemi Autori Sub-scală calitate percepută: Complexitatea Cantitatea de informaţii pe care un site web este perceput a o oferi, inclusiv acele aspecte cum ar fi numărul de alternative, numărul de atribute şi varianţa informaţiilor furnizată de atribute (Huang, 2003). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Huang (2003) Vivacitate Este bogăţia de reprezentare a unui mediu mediat, aşa cum este el definit prin caracteristicile sale formale – altfel spus, modul în care un mediu prezintă informaţii simţurilor (Steuer, 1993). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 2 Coyle şi Thorson (2001) Sub-scală motivaţie situaţională: Motivaţie intrinsecă Sunt acele comportamente în care individul se angajează datorită sarcinii în sine, datorită plăcerii şi satisfacţiei ce derivă din desfăşurarea acelei sarcini (Deci, 1971). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Guay, Vallerand şi Blanchard (2000) Sub-scală motivaţie situaţională: Reglare externă Se produce atunci când un comportament este reglementat de recompense sau în scopul de a evita consecinţele negative (Vallerand, 1997). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Guay, Vallerand şi Blanchard (2000) Sub-scală motivaţie situaţională: Reglare prin identificare Apare atunci când un comportament este apreciat şi perceput ca fiind rezultatul alegerii individuale. Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Guay, Vallerand şi Blanchard (2000) Sub-scală motivaţie situaţională: Amotivare Amotivarea poate fi considerată similară neajutorării – individul resimte un sentiment de incompetenţă şi de lipsă a controlului (Abramson, Seligman şi Teasdale, 1978). Diferenţială semantică cu şapte trepte. 4 Guay, Vallerand şi Blanchard (2000) Daniel Rareş Obadă 190 Anexa nr. 4 1. Chestionar studiu pilot (Obadă, 2014a) Sarcină: Accesaţi site-ul www.inpascani.ro. Imaginaţi-vă că este ziua de naştere a prietenului dvs. şi căutaţi informaţii despre un eveniment la care să îi faceţi cadou un bilet de intrare. Navigaţi pe site-ul Web www.inpascani.ro pentru a căuta evenimentul pe care l-aţi alege. Acordaţi acestei activităţi minimum 10 minute. După navigarea pe site, vă rugăm să răspundeţi la întrebările de mai jos. Care este evenimentul ales, la care i-aţi oferi prietenului dvs. un bilet cadou? Exprimaţi-vă acordul sau dezacordul faţă de următoarele enunţuri de mai jos: Q1. În timpul utilizării acestui site Web, am uitat de lucrurile din jurul meu. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q2. În timpul utilizării acestui site Web, am uitat de multe ori unde mă aflam. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q3. În timpul utilizării acestui site Web, am simţit că sunt într-o lume virtuală creată de site-ul Web vizitat. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q4. După utilizarea acestui site Web, m-am simţit ca şi cum m-am întors în "lumea reală" după o călătorie. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 191 Q5. În timpul utilizării acestui site Web, lumea (virtuală) creată de site-ul Web vizitat a fost pentru mine mai reală decât "lumea adevărată". Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q6. În timp ce navigam pe acest site Web, m-am gândit la alte lucruri. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q7. În timp ce navigam pe acest site Web, am fost distras (ă) de alte lucruri. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q8. În timp ce navigam pe acest site Web, am fost total captivat de ceea ce făceam. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q9. Utilizarea acestui site Web este o provocare pentru mine. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Daniel Rareş Obadă 192 Q10. Utilizarea acestui site Web mă provoacă să dau maximum posibil (cel mai bun randament), potrivit abilităţilor mele. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q11. Utilizarea acestui site Web este un bun test al abilităţilor mele pe Internet. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q12. Consider că utilizarea acestui site Web forţează până la limită abilităţile mele pe Internet. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q13. Acest site Web mă provoacă la fel de mult ca sportul sau jocul la care sunt cel mai bun. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q14. Acest site Web mă provoacă la fel de mult ca alte lucruri pe care le fac pe calculator (exemple: căutare de informaţii, editare de texte, jocuri, mesagerie). Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 193 Q15. Aş putea folosi cu uşurinţă Internetul pentru a găsi informaţii despre un eveniment. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q16. Ştiu cum să ajung pe un anumit site Web utilizând un browser. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q17. Am abilităţile şi experienţa necesară de a căuta singur pe Internet. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q18. Aş fi capabil să utilizez singur Internetul pentru a găsi anumite site-uri Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q19. Consider că sunt un utilizator experimentat al Internetului. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Daniel Rareş Obadă 194 Q20. Când am folosit acest site Web, timpul părea să treacă foarte repede. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q21. Când am folosit acest site Web, am pierdut noţiunea timpului. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q22. În timpul navigării, am simţit că deţin controlul asupra acestui site Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q23. Am simţit că nu am niciun control asupra interacţiunilor mele cu acest site Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q24. Acest site Web mi-a permis să controlez interacţiunea cu calculatorul. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 195 Q25. Navigarea pe acest site Web m-a plictisit. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q26. Navigarea pe acest site Web a fost intrinsec (în sine) interesantă. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q27. Utilizarea acestui site Web a fost distractivă pentru mine. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q28. În timpul navigării pe acest site Web, am fost intens captivat de activitatea desfăşurată. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q29. În timpul navigării pe acest site Web, atenţia mea a fost concentrată pe activitatea desfăşurată. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Daniel Rareş Obadă 196 Q30. În timpul navigării pe acest site Web, m-am concentrat pe deplin asupra activităţii desfăşurate. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q31. În timpul navigării pe acest site Web, am fost profund cufundat în activitatea desfăşurată. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q32. Acest site Web are multe caracteristici interactive. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q33. M-am simţit în siguranţă să navighez pe acest site Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q34. Acest site Web poate fi modificat (de exemplu: culorile, mărimea fontului, aspectul) pentru a satisface nevoile mele. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 197 Q35. Navigarea pe acest site Web este (ar fi) utilă pentru mine. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q36. Navigarea pe acest site Web mă face (m-ar face) mai eficient/ă. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q37. Navigarea pe acest site Web îmi face (mi-ar face) viaţa mai uşoară. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q38. Acest site Web are un aspect atractiv. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q39. Acest site Web arată organizat. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Daniel Rareş Obadă 198 Q40. Acest site Web utilizează fonturile în mod corespunzător. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q42. Acest site Web utilizează caracteristicile multimedia în mod corespunzător. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q43. Acest site Web are o reputaţie bună (de exemplu: mărturii, obiective, proprietari, comentarii ale utilizatorilor). Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q44. Conţinutul acestui site Web este util pentru mine. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q45. Conţinutul acestui site Web este complet. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 199 Q46. Conţinutul acestui site Web este clar. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q47. Conţinutul acestui site Web este actualizat. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q48. Conţinutul acestui site Web este concis. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q49. Conţinutul acestui site Web este corect (lipsit de erori). Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q50. Pe acest site Web, paginile se încarcă foarte repede. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Daniel Rareş Obadă 200 Q51. Paginile afişate pe acest site Web sunt uşor de citit. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q52. Textul de pe acest site Web este uşor de citit. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q53. Meniul acestui site Web este uşor de citit. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q54. Este uşor pentru mine să învăţ să operez pe acest site Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q55. Ar fi uşor pentru mine să devin competent în utilizarea acestui site Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 201 Q56. Consider că acest site Web este uşor de utilizat. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q57. Acest site Web este plin de imaginaţie. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q58. Acest site Web este surprinzător. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q59. Acest site Web este inovator. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q60. Găsesc lucruri noi pe acest site Web. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Daniel Rareş Obadă 202 Q61. Acest site Web este multidimensional (de exemplu, conţine elemente 3D). Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q62. Acest site Web este bogat în opţiuni. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q63. Acest site Web este complex. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q64. Acest site Web conţine funcţii multiple. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q65. Acest site Web are conţinut audio. Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 203 Q66. Acest site Web conţine animaţii (mişcare). Dezacord Total 1 2 3 4 5 6 Acord Total 7 Q67. Sexul dvs. M F Q68. Vârsta dvs. (ani împliniţi) Q69. Studiile dvs. (ultimul nivel absolvit) Daniel Rareş Obadă 204 Anexa nr. 5 1. Captură a site-ului web de brand selectat cercetarea principală: www.palasmall.ro Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 205 Anexa nr. 6 Analiza de încredere şi de validitate pentru scalele utilizate în măsurarea variabilelor din modelul conceptual 1. Analiza de încredere şi validitate pentru variabla latentă motivaţie intrinsecă 1.1. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru motivaţia intrinsecă The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 4,580 Degrees of freedom = 2 Probability level = ,101 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 8 4,580 2 ,101 2,290 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 2331,393 6 ,000 388,565 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,016 ,997 ,987 ,199 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,324 ,401 ,002 ,241 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,998 ,994 ,999 ,997 ,999 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,333 ,333 ,333 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 206 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 2,580 ,000 12,978 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 2325,393 2170,259 2487,850 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,005 ,003 ,000 ,014 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 2,551 2,544 2,374 2,722 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,038 ,000 ,084 ,595 Independence model ,651 ,629 ,674 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 20,580 20,668 59,131 67,131 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 2339,393 2339,437 2358,668 2362,668 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,023 ,020 ,034 ,023 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model 2,560 2,390 2,737 2,560 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 1196 1839 Independence model 5 7 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 207 1.2. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru motivaţia intrinsecă Reliability Statistics – Motivaţie intrinsecă Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,905 ,905 4 1.3. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru reglarea prin identificare The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 172,432 Degrees of freedom = 5 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 5 172,432 5 ,000 34,486 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 1307,016 6 ,000 217,836 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,598 ,912 ,824 ,456 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,085 ,559 ,264 ,335 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,868 ,842 ,871 ,846 ,871 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 208 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,833 ,723 ,726 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 167,432 128,195 214,091 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1301,016 1185,868 1423,538 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,189 ,183 ,140 ,234 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,430 1,423 1,297 1,557 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,191 ,167 ,216 ,000 Independence model ,487 ,465 ,509 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 182,432 182,487 206,527 211,527 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 1315,016 1315,060 1334,292 1338,292 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,200 ,157 ,251 ,200 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model 1,439 1,313 1,573 1,439 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 59 80 Independence model 9 12 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 209 1.4. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru reglarea prin identificare Reliability Statistics – Reglare prin identificare Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,793 ,790 4 1.5. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru reglarea externă The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 56,038 Degrees of freedom = 2 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 8 56,038 2 ,000 28,019 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 470,327 6 ,000 78,388 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,139 ,968 ,842 ,194 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,646 ,796 ,660 ,477 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,881 ,643 ,885 ,651 ,884 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 210 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,333 ,294 ,295 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 54,038 33,232 82,264 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 464,327 396,869 539,189 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,061 ,059 ,036 ,090 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model ,515 ,508 ,434 ,590 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,172 ,135 ,212 ,000 Independence model ,291 ,269 ,314 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 72,038 72,126 110,589 118,589 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 478,327 478,371 497,603 501,603 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,079 ,056 ,110 ,079 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model ,523 ,450 ,605 ,523 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 98 151 Independence model 25 33 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 211 1.6. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru variabila latentă reglarea externă Reliability Statistics – Reglare externă (Model specificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,571 ,557 4 1.7. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă amotivare The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 6,778 Degrees of freedom = 2 Probability level = ,034 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 8 6,778 2 ,034 3,389 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 911,835 6 ,000 151,972 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,031 ,996 ,982 ,199 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,737 ,611 ,351 ,366 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,993 ,978 ,995 ,984 ,995 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 212 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,333 ,331 ,332 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 4,778 ,272 16,759 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 905,835 810,316 1008,742 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,007 ,005 ,000 ,018 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model ,998 ,991 ,887 1,104 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,051 ,012 ,096 ,402 Independence model ,406 ,384 ,429 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 22,778 22,866 61,329 69,329 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 919,835 919,879 939,111 943,111 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,025 ,020 ,038 ,025 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model 1,006 ,902 1,119 1,006 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 808 1243 Independence model 13 17 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 213 1.8. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru amotivare Reliability Statistics Amotivare Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,772 ,773 4 1.9. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru motivaţia situaţională The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 1685,768 Degrees of freedom = 86 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 19 1685,768 86 ,000 19,602 Saturated model 105 ,000 0 Independence model 14 6371,864 91 ,000 70,020 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,714 ,784 ,736 ,642 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,910 ,335 ,233 ,291 Baseline Comparisons Model NFIDelta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,735 ,720 ,745 ,730 ,745 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 214 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,945 ,695 ,704 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 1599,768 1470,083 1736,840 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 6280,864 6022,370 6545,665 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model 1,844 1,750 1,608 1,900 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 6,971 6,872 6,589 7,162 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,143 ,137 ,149 ,000 Independence model ,275 ,269 ,281 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 1723,768 1724,402 1815,328 1834,328 Saturated model 210,000 213,504 715,987 820,987 Independence model 6399,864 6400,332 6467,329 6481,329 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model 1,886 1,744 2,036 1,887 Saturated model ,230 ,230 ,230 ,234 Independence model 7,002 6,719 7,292 7,003 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 59 65 Independence model 17 18 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 215 1.10. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul specificat de măsurare a motivaţiei situaţionale Reliability Statistics – Motivaţie situaţională (Model specificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,755 ,740 14 1.11. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare respecificat pentru motivaţia situaţională The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 518,753 Degrees of freedom = 41 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 14 518,753 41 ,000 12,653 Saturated model 55 ,000 0 Independence model 10 5130,791 45 ,000 114,018 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,666 ,892 ,855 ,665 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,136 ,321 ,170 ,262 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,899 ,889 ,906 ,897 ,906 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 216 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,911 ,819 ,826 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 477,753 408,001 554,948 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 5085,791 4853,827 5324,049 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,568 ,523 ,446 ,607 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 5,614 5,564 5,311 5,825 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,113 ,104 ,122 ,000 Independence model ,352 ,344 ,360 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 546,753 547,094 614,218 628,218 Saturated model 110,000 111,340 375,041 430,041 Independence model 5150,791 5151,035 5198,980 5208,980 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,598 ,522 ,683 ,599 Saturated model ,120 ,120 ,120 ,122 Independence model 5,635 5,382 5,896 5,636 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 101 115 Independence model 11 13 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 217 1.12. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul respecificat al variabilei latente motivaţie situaţională Reliability Statistics – Motivaţie situaţională (Model respecificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,880 ,884 10 1.13. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă provocări percepute The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 95,974 Degrees of freedom = 14 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 7 95,974 14 ,000 6,855 Saturated model 21 ,000 0 Independence model 6 2611,032 15 ,000 174,069 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,201 ,967 ,950 ,645 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,457 ,391 ,147 ,279 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,963 ,961 ,968 ,966 ,968 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 218 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,933 ,899 ,904 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 81,974 54,606 116,835 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 2596,032 2431,777 2767,606 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,105 ,090 ,060 ,128 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 2,857 2,840 2,661 3,028 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,080 ,065 ,096 ,001 Independence model ,435 ,421 ,449 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 109,974 110,082 143,706 150,706 Saturated model 42,000 42,324 143,197 164,197 Independence model 2623,032 2623,125 2651,946 2657,946 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,120 ,090 ,158 ,120 Saturated model ,046 ,046 ,046 ,046 Independence model 2,870 2,690 3,058 2,870 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 226 278 Independence model 9 11 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 219 1.14. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul specificat de măsurare a provocărilor percepute Reliability Statistics – Provocări percepute Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,882 ,882 6 1.15. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă autoeficacitate pe internet The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 27,939 Degrees of freedom = 8 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 7 27,939 8 ,000 3,492 Saturated model 15 ,000 0 Independence model 5 1317,581 10 ,000 131,758 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,039 ,988 ,978 ,527 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,344 ,547 ,321 ,365 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,979 ,973 ,985 ,981 ,985 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 220 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,800 ,783 ,788 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 19,939 7,477 39,977 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1307,581 1192,042 1430,493 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,031 ,022 ,008 ,044 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,442 1,431 1,304 1,565 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,052 ,032 ,074 ,393 Independence model ,378 ,361 ,396 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 41,939 42,031 75,671 82,671 Saturated model 30,000 30,198 102,284 117,284 Independence model 1327,581 1327,647 1351,676 1356,676 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,046 ,032 ,068 ,046 Saturated model ,033 ,033 ,033 ,033 Independence model 1,452 1,326 1,587 1,453 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 508 658 Independence model 13 17 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 221 1.16. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul specificat de măsurare a autoeficacităţii pe internet Reliability Statistics – Autoeficacitate pe internet Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,799 ,804 5 1.17. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă teleprezenţă The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 72,657 Degrees of freedom = 5 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 5 72,657 5 ,000 14,531 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 1726,598 6 ,000 287,766 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,288 ,962 ,925 ,481 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,505 ,472 ,120 ,283 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,958 ,950 ,961 ,953 ,961 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 222 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,833 ,798 ,801 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 67,657 43,727 99,029 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1720,598 1587,650 1860,897 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,079 ,074 ,048 ,108 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,889 1,882 1,737 2,036 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,122 ,098 ,147 ,000 Independence model ,560 ,538 ,583 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 82,657 82,712 106,751 111,751 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 1734,598 1734,642 1753,874 1757,874 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,090 ,064 ,125 ,090 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model 1,898 1,752 2,051 1,898 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 223 1.18. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul specificat de măsurare a teleprezenţei Reliability Statistics Teleprezenţă Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,861 ,860 4 1.19. Output din SPSS pentru analiza de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru scala propusă de măsurare a distorsiunii timpului Reliability Statistics – Distorsiunea timpului Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,812 ,815 2 1.20. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă concentrare The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 72,522 Degrees of freedom = 3 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 7 72,522 3 ,000 24,174 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 1798,547 6 ,000 299,758 Daniel Rareş Obadă 224 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,131 ,960 ,867 ,288 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,054 ,458 ,097 ,275 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,960 ,919 ,961 ,922 ,961 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,500 ,480 ,481 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 69,522 45,415 101,056 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1792,547 1656,780 1935,666 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,079 ,076 ,050 ,111 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,968 1,961 1,813 2,118 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,159 ,129 ,192 ,000 Independence model ,572 ,550 ,594 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 86,522 86,599 120,255 127,255 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 1806,547 1806,591 1825,822 1829,822 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 225 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,095 ,068 ,129 ,095 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model 1,977 1,828 2,133 1,977 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 99 143 Independence model 7 9 1.21. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru scala propusă de măsurare a concentrării Reliability Statistics Concentrare Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,868 ,870 4 1.22. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă control perceput Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = ,000 Degrees of freedom = 0 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 6 ,000 0 Saturated model 6 ,000 0 Independence model 3 180,493 3 ,000 60,164 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,000 1,000 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,435 ,890 ,780 ,445 Daniel Rareş Obadă 226 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model 1,000 1,000 1,000 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,000 ,000 ,000 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model ,000 ,000 ,000 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 177,493 137,125 225,276 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,000 ,000 ,000 ,000 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model ,197 ,194 ,150 ,246 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Independence model ,254 ,224 ,287 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 12,000 12,053 40,914 46,914 Saturated model 12,000 12,053 40,914 46,914 Independence model 186,493 186,520 200,950 203,950 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,013 ,013 ,013 ,013 Saturated model ,013 ,013 ,013 ,013 Independence model ,204 ,160 ,256 ,204 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 227 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model Independence model 40 58 1.23. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru scala propusă de măsurare a controlului perceput Reliability Statistics – Control perceput Model iniţial Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,213 ,192 3 1.24. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă interes intrinsec The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = ,000 Degrees of freedom = 0 Probability level cannot be computed Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 6 ,000 0 Saturated model 6 ,000 0 Independence model 3 1068,343 3 ,000 356,114 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,000 1,000 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,799 ,560 ,121 ,280 Daniel Rareş Obadă 228 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model 1,000 1,000 1,000 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,000 ,000 ,000 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model ,000 ,000 ,000 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1065,343 961,542 1176,522 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,000 ,000 ,000 ,000 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,169 1,166 1,052 1,287 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Independence model ,623 ,592 ,655 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 12,000 12,053 40,914 46,914 Saturated model 12,000 12,053 40,914 46,914 Independence model 1074,343 1074,369 1088,799 1091,799 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,013 ,013 ,013 ,013 Saturated model ,013 ,013 ,013 ,013 Independence model 1,175 1,062 1,297 1,175 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 229 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model Independence model 7 10 1.25. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 1358,765 Degrees of freedom = 25 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 11 1358,765 25 ,000 54,351 Saturated model 36 ,000 0 Independence model 8 3848,229 28 ,000 137,437 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model 1,032 ,745 ,632 ,517 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,127 ,338 ,149 ,263 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,647 ,605 ,651 ,609 ,651 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 230 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,893 ,578 ,581 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 1333,765 1216,707 1458,200 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 3820,229 3620,078 4027,642 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model 1,487 1,459 1,331 1,595 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 4,210 4,180 3,961 4,407 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,242 ,231 ,253 ,000 Independence model ,386 ,376 ,397 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 1380,765 1380,984 1433,773 1444,773 Saturated model 72,000 72,716 245,481 281,481 Independence model 3864,229 3864,388 3902,780 3910,780 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model 1,511 1,383 1,647 1,511 Saturated model ,079 ,079 ,079 ,080 Independence model 4,228 4,009 4,455 4,228 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 26 30 Independence model 10 12 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 231 1.26. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru starea de flux on-line Reliability Statistics Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,788 ,780 8 1.27. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare respecificat pentru constructul de ordinul al doilea starea de flux on-line The model is recursive. Sample size = 915 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 302,791 Degrees of freedom = 18 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 10 302,791 18 ,000 16,822 Saturated model 28 ,000 0 Independence model 7 3527,410 21 ,000 167,972 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,324 ,899 ,843 ,578 Saturated model ,000 1,000 Independence model 1,185 ,347 ,130 ,261 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,914 ,900 ,919 ,905 ,919 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 232 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,857 ,784 ,788 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 284,791 232,072 344,946 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 3506,410 3314,884 3705,213 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,331 ,312 ,254 ,377 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 3,859 3,836 3,627 4,054 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,132 ,119 ,145 ,000 Independence model ,427 ,416 ,439 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 322,791 322,967 370,980 380,980 Saturated model 56,000 56,494 190,930 218,930 Independence model 3541,410 3541,533 3575,142 3582,142 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,353 ,295 ,419 ,353 Saturated model ,061 ,061 ,061 ,062 Independence model 3,875 3,665 4,092 3,875 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 88 106 Independence model 9 11 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 233 1.28. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare respecificat pentru starea de flux on-line Reliability Statistics Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,893 ,894 7 1.29 Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă utilitate percepută The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 64,965 Degrees of freedom = 2 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 4 64,965 2 ,000 32,482 Saturated model 6 ,000 0 Independence model 3 985,168 3 ,000 328,389 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,232 ,952 ,857 ,317 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,961 ,579 ,158 ,290 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,934 ,901 ,936 ,904 ,936 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 234 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,667 ,623 ,624 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 62,965 40,262 93,088 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 982,168 882,640 1089,075 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,071 ,069 ,044 ,102 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,078 1,075 ,966 1,192 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,186 ,148 ,226 ,000 Independence model ,598 ,567 ,630 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 72,965 73,000 92,241 96,241 Saturated model 12,000 12,053 40,914 46,914 Independence model 991,168 991,195 1005,625 1008,625 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,080 ,055 ,113 ,080 Saturated model ,013 ,013 ,013 ,013 Independence model 1,084 ,976 1,201 1,084 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 85 130 Independence model 8 11 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 235 1.30. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru utilitatea percepută Reliability Statistics – Utilitate percepută Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,816 ,819 3 1.31. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă design-ul site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 63,834 Degrees of freedom = 9 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 6 63,834 9 ,000 7,093 Saturated model 15 ,000 0 Independence model 5 1579,559 10 ,000 157,956 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,152 ,972 ,953 ,583 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,517 ,516 ,273 ,344 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,960 ,955 ,965 ,961 ,965 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 236 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,900 ,864 ,869 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 54,834 33,134 84,020 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1569,559 1442,660 1703,821 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,070 ,060 ,036 ,092 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,728 1,717 1,578 1,864 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,082 ,063 ,101 ,003 Independence model ,414 ,397 ,432 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 75,834 75,913 104,747 110,747 Saturated model 30,000 30,198 102,284 117,284 Independence model 1589,559 1589,625 1613,653 1618,653 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,083 ,059 ,115 ,083 Saturated model ,033 ,033 ,033 ,033 Independence model 1,739 1,600 1,886 1,739 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 243 311 Independence model 11 14 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 237 1.32. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru design-ul site-ului web de brand Reliability Statistics Design Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,803 ,814 5 1.33. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 98,990 Degrees of freedom = 13 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 8 98,990 13 ,000 7,615 Saturated model 21 ,000 0 Independence model 6 2966,512 15 ,000 197,767 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,116 ,961 ,936 ,595 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,476 ,384 ,138 ,275 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,967 ,961 ,971 ,966 ,971 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 238 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,867 ,838 ,841 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 85,990 58,011 121,453 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 2951,512 2776,144 3134,176 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,108 ,094 ,063 ,133 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 3,246 3,229 3,037 3,429 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,085 ,070 ,101 ,000 Independence model ,464 ,450 ,478 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 114,990 115,114 153,542 161,542 Saturated model 42,000 42,324 143,197 164,197 Independence model 2978,512 2978,605 3007,425 3013,425 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,126 ,095 ,165 ,126 Saturated model ,046 ,046 ,046 ,046 Independence model 3,259 3,067 3,459 3,259 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 207 256 Independence model 8 10 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 239 1.34. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru uşurinţa în utilizare Reliability Statistics – Uşurinţă în utilizare (Model specificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,843 ,875 6 1.35. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare respecificat pentru variabila latentă uşurinţă în utilizare The model is recursive. Sample size = 915 Models Minimum was achieved Chi-square = 64,239 Degrees of freedom = 9 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 6 64,239 9 ,000 7,138 Saturated model 15 ,000 0 Independence model 5 2832,826 10 ,000 283,283 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,074 ,972 ,953 ,583 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,501 ,365 ,047 ,243 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,977 ,975 ,980 ,978 ,980 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 240 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,900 ,880 ,882 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 55,239 33,454 84,512 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 2822,826 2651,486 3001,479 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,070 ,060 ,037 ,092 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 3,099 3,088 2,901 3,284 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,082 ,064 ,101 ,002 Independence model ,556 ,539 ,573 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 76,239 76,319 105,153 111,153 Saturated model 30,000 30,198 102,284 117,284 Independence model 2842,826 2842,892 2866,921 2871,921 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,083 ,060 ,115 ,083 Saturated model ,033 ,033 ,033 ,033 Independence model 3,110 2,923 3,306 3,110 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 241 309 Independence model 6 8 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 241 1.36. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare respecificat pentru uşurinţa în utilizare Reliability Statistics – Uşurinţă în utilizare (Model respecificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,906 ,906 5 1.37. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 57,503 Degrees of freedom = 5 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 5 57,503 5 ,000 11,501 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 831,890 6 ,000 138,648 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,236 ,969 ,939 ,485 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,518 ,661 ,435 ,396 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,931 ,917 ,937 ,924 ,936 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 242 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,833 ,776 ,780 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 52,503 31,723 80,735 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 825,890 734,834 924,336 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,063 ,057 ,035 ,088 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model ,910 ,904 ,804 1,011 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,107 ,083 ,133 ,000 Independence model ,388 ,366 ,411 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 67,503 67,558 91,598 96,598 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 839,890 839,934 859,165 863,165 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,074 ,051 ,105 ,074 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model ,919 ,819 1,027 ,919 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 176 240 Independence model 14 19 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 243 1.38. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru complexitatea site-ului web de brand Reliability Statistics – Complexitatea site-ului web de brand (Model specificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,672 ,709 4 1.39. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare respecificat pentru variabila latentă complexitatea site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 10,486 Degrees of freedom = 2 Probability level = ,005 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 4 10,486 2 ,005 5,243 Saturated model 6 ,000 0 Independence model 3 762,279 3 ,000 254,093 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,073 ,993 ,978 ,331 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,584 ,629 ,257 ,314 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,986 ,979 ,989 ,983 ,989 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 244 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,667 ,657 ,659 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 8,486 1,831 22,609 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 759,279 672,198 853,751 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,011 ,009 ,002 ,025 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model ,834 ,831 ,735 ,934 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,068 ,032 ,111 ,182 Independence model ,526 ,495 ,558 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 18,486 18,521 37,762 41,762 Saturated model 12,000 12,053 40,914 46,914 Independence model 768,279 768,305 782,736 785,736 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,020 ,013 ,036 ,020 Saturated model ,013 ,013 ,013 ,013 Independence model ,841 ,745 ,944 ,841 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 523 803 Independence model 10 14 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 245 1.40. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare respecificat pentru complexitatea site-ului web de brand Reliability Statistics (Model de măsurare respecificat) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,778 ,781 3 1.41. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă noutatea site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 140,924 Degrees of freedom = 5 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 5 140,924 5 ,000 28,185 Saturated model 10 ,000 0 Independence model 4 1652,980 6 ,000 275,497 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,277 ,924 ,849 ,462 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,824 ,483 ,138 ,290 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,915 ,898 ,918 ,901 ,917 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 246 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,833 ,762 ,765 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 135,924 100,862 178,412 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1646,980 1516,985 1784,330 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,154 ,149 ,110 ,195 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 1,809 1,802 1,660 1,952 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,172 ,149 ,198 ,000 Independence model ,548 ,526 ,570 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 150,924 150,979 175,019 180,019 Saturated model 20,000 20,110 68,189 78,189 Independence model 1660,980 1661,024 1680,256 1684,256 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,165 ,127 ,212 ,165 Saturated model ,022 ,022 ,022 ,022 Independence model 1,817 1,675 1,968 1,817 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 72 98 Independence model 7 10 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 247 1.42. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru noutatea site-ului web de brand Reliability Statistics – Noutatea site-ului web de brand Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,854 ,852 4 1.43. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru variabila latentă calitatea conţinutului site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 80,516 Degrees of freedom = 12 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 9 80,516 12 ,000 6,710 Saturated model 21 ,000 0 Independence model 6 2316,970 15 ,000 154,465 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,064 ,970 ,947 ,554 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,600 ,419 ,186 ,299 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,965 ,957 ,970 ,963 ,970 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 248 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,800 ,772 ,776 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 68,516 43,774 100,752 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 2301,970 2147,484 2463,782 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model ,088 ,075 ,048 ,110 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 2,535 2,519 2,350 2,696 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,079 ,063 ,096 ,002 Independence model ,410 ,396 ,424 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 98,516 98,655 141,886 150,886 Saturated model 42,000 42,324 143,197 164,197 Independence model 2328,970 2329,062 2357,883 2363,883 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model ,108 ,081 ,143 ,108 Saturated model ,046 ,046 ,046 ,046 Independence model 2,548 2,379 2,725 2,548 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 239 298 Independence model 10 13 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 249 1.44. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul de măsurare specificat pentru calitatea conţinutului site-ului web de brand Reliability Statistics – Calitatea conţinutului site-ului web de brand Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,867 ,869 6 1.45. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare specificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 2761,286 Degrees of freedom = 457 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 39 2761,286 457 ,000 6,042 Saturated model 496 ,000 0 Independence model 31 18547,051 465 ,000 39,886 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,193 ,801 ,784 ,738 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,649 ,134 ,076 ,126 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,851 ,849 ,873 ,870 ,873 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 250 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,983 ,836 ,858 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 2304,286 2142,387 2473,613 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 18082,051 17640,022 18530,410 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model 3,021 2,521 2,344 2,706 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 20,292 19,783 19,300 20,274 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,074 ,072 ,077 ,000 Independence model ,206 ,204 ,209 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 2839,286 2842,116 3027,224 3066,224 Saturated model 992,000 1027,991 3382,186 3878,186 Independence model 18609,051 18611,300 18758,437 18789,437 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model 3,106 2,929 3,292 3,110 Saturated model 1,085 1,085 1,085 1,125 Independence model 20,360 19,876 20,851 20,362 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 169 176 Independence model 26 27 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 251 1.46. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand Reliability Statistics –Calitate percepută site web de brand (Model iniţial) Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,958 ,961 31 1.47. Output din AMOS ce conţine datele modelului de măsurare respecificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand The model is recursive. Sample size = 915 Minimum was achieved Chi-square = 2501,391 Degrees of freedom = 427 Probability level = ,000 Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 38 2501,391 427 ,000 5,858 Saturated model 465 ,000 0 Independence model 30 18381,592 435 ,000 42,257 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,152 ,809 ,792 ,743 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,667 ,131 ,071 ,122 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,864 ,861 ,884 ,882 ,884 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Daniel Rareş Obadă 252 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,982 ,848 ,868 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 2074,391 1920,702 2235,514 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 17946,592 17506,395 18393,117 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model 2,737 2,270 2,101 2,446 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 20,111 19,635 19,154 20,124 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,073 ,070 ,076 ,000 Independence model ,212 ,210 ,215 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 2577,391 2580,059 2760,510 2798,510 Saturated model 930,000 962,650 3170,800 3635,800 Independence model 18441,592 18443,698 18586,160 18616,160 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model 2,820 2,652 2,996 2,823 Saturated model 1,018 1,018 1,018 1,053 Independence model 20,177 19,695 20,665 20,179 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 174 182 Independence model 25 26 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 253 1.48. Output din SPSS al analizei de încredere prin coeficientul Cronbach Alpha pentru modelul respecificat pentru constructul de ordinul al doilea calitatea percepută a site-ului web de brand Reliability Statistics – Calitate percepută a site-ului web de brand Model respecificat Cronbach's Alpha Cronbach's Alpha Based on Standardized Items N of Items ,962 ,964 30 Daniel Rareş Obadă 254 Anexa nr. 7 1. Output din AMOS ce conţine datele modelului structural specificat al cercetării Assessment of normality (Group number 1) Variable min max skew c.r. kurtosis c.r. Q4_Rei_1 1,000 7,000 -,047 -,583 -,751 -4,638 Q5_CAL_DES 1,000 7,000 -,784 -9,681 ,858 5,299 Q1_CAL_VIT 1,000 7,000 -1,068 -13,192 1,661 10,258 Q1._CAL_IN 1,000 7,000 -,464 -5,732 ,484 2,990 Q1_CAL_SE 1,000 7,000 -,835 -10,307 ,701 4,331 Q1_CAL_REP 1,000 7,000 -,462 -5,708 ,203 1,256 Q4_CAL_COM 1,000 7,000 -,509 -6,284 ,473 2,923 Q6_CAL_CON 1,000 7,000 -1,004 -12,399 1,107 6,834 Q5CAL_CONT 1,000 7,000 -,961 -11,864 1,436 8,867 Q4CAL_CONT 1,000 7,000 -1,208 -14,913 1,874 11,571 Q1CAL_CONT 1,000 7,000 -,974 -12,026 1,367 8,444 Q2CAL_CONT 1,000 7,000 -1,010 -12,467 1,355 8,368 Q3CAL_CONT 1,000 7,000 -1,270 -15,689 1,428 14,991 Q4_CAL_NOU 1,000 7,000 -,996 -12,297 1,564 9,658 Q1_CAL_NOU 1,000 7,000 -,576 -7,111 ,359 2,219 Q2_CAL_NOU 1,000 7,000 -,636 -7,850 ,418 2,579 Q3_CAL_NOU 1,000 7,000 -,613 -7,565 ,263 1,625 Q2_CAL_COM 1,000 7,000 -,736 -9,090 ,714 4,406 Q3_CAL_COM 1,000 7,000 -,941 -11,621 ,781 4,823 Q6_CAL_U__U 1,000 7,000 -1,004 -17,336 1,618 16,167 Q4_CAL_U__U 1,000 7,000 -1,025 -18,834 2,064 18,920 Q1_CAL_U__U 1,000 7,000 -1,068 -15,654 1,203 13,605 Q2_CAL_U__U 1,000 7,000 -1,059 -14,310 1,920 11,854 Q3_CAL_U__U 1,000 7,000 -1,099 -13,568 1,486 9,173 Q4_CAL_DES 1,000 7,000 -,701 -8,657 ,451 2,783 Q1_CAL_DES 1,000 7,000 -1,013 -12,508 1,532 9,460 Q2_CAL_DES 1,000 7,000 -1,053 -13,005 1,484 9,166 Q3_CAL_DES 1,000 7,000 -,651 -8,035 ,262 1,620 Q1_CAL_UT 1,000 7,000 -,971 -11,996 1,214 7,494 Q2_CAL_UT 1,000 7,000 -,533 -6,585 -,236 -1,457 Q3_CAL_UT 1,000 7,000 -,552 -6,814 ,006 ,037 Q1_Rex_1 1,000 7,000 ,754 9,311 -,437 -2,698 Q2_Rex_1 1,000 7,000 ,262 3,231 -,890 -5,495 Q1_FCP 1,000 7,000 -,691 -8,528 ,258 1,596 Q4_FCO 1,000 7,000 -,448 -5,529 -,458 -2,831 Q1_FCO 1,000 7,000 -,613 -7,568 -,109 -,673 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 255 Variable min max skew c.r. kurtosis c.r. Q2_FCO 1,000 7,000 -,875 -10,804 ,826 5,100 Q3_FCO 1,000 7,000 -,790 -9,759 ,530 3,272 Q1_FDT 1,000 7,000 -,484 -5,973 -,218 -1,344 Q2_FTD 1,000 7,000 -,119 -1,471 -,948 -5,856 Q6_PROV 1,000 7,000 -,423 -5,222 -,561 -3,465 Q5_PROV 1,000 7,000 ,150 1,849 -1,022 -6,313 Q4_PROV 1,000 7,000 ,514 6,347 -,836 -5,162 Q3_PROV 1,000 7,000 -,061 -,756 -,950 -5,866 Q2_PROV 1,000 7,000 -,044 -,545 -,788 -4,868 Q1_PROV 1,000 7,000 -,002 -,028 -1,008 -6,226 Q4_TEL 1,000 7,000 ,044 ,549 -1,024 -6,320 Q3_TEL 1,000 7,000 -,097 -1,195 -,923 -5,702 Q2_TEL 1,000 7,000 ,504 6,220 -,789 -4,871 Q1_TEL 1,000 7,000 ,070 ,865 -1,019 -6,291 Q5_AEF 1,000 7,000 -0,449 -17,896 2,567 15,848 Q3_AEF 1,000 7,000 -0,521 -31,136 2,477 52,344 Q4_AEF 1,000 7,000 -0,205 -27,225 2,648 34,876 Q2_AEF 1,000 7,000 -0,149 -26,535 2,331 32,914 Q1_AEF 1,000 7,000 -0,974 -24,374 1,844 29,912 Q1_Rei_1 1,000 7,000 -,296 -3,655 -,750 -4,633 Q2_Rei_1 1,000 7,000 -,295 -3,649 -,513 -3,170 Q3_Rei_1 1,000 7,000 -,927 -11,445 ,398 2,460 Q1_Mo_in_1 1,000 7,000 -,393 -4,852 -,325 -2,004 Q2_Mo_in_1 1,000 7,000 -,511 -6,315 -,193 -1,194 Q3_Mo_in_1 1,000 7,000 -,362 -4,466 -,479 -2,955 Q4_Mo_in_1 1,000 7,000 -,462 -5,699 -,379 -2,338 Multivariate 799,431 135,725 Group number 1 (Group number 1) Notes for Group (Group number 1) The model is recursive. Sample size = 915 Variable Summary (Group number 1) Your model contains the following variables (Group number 1) Observed, endogenous variables Q4_Mo_in_1, Q3_Mo_in_1, Q2_Mo_in_1, Q1_Mo_in_1, Q3_Rei_1, Q2_Rei_1, Q1_Rei_1, Q1_AEF, Q2_AEF, Q4_AEF, Q3_AEF, Q5_AEF, Q1_TEL, Q2_TEL, Q3_TEL, Q4_TEL, Q1_PROV, Q2_PROV, Q3_PROV, Q4_PROV, Q5_PROV, Q6_PROV, Q2_FTD, Q1_FDT Q3_FCO, Q2_FCO, Q1_FCO, Q4_FCO, Q1_FCP, Q2_Rex_1, Q1_Rex_1, Q3_CAL_UT, Q2_CAL_UT, Q1_CAL_UT, Q3_CAL_DES, Q2_CAL_DES, Q1_CAL_DES, Q4_CAL_DES, Q3_CAL_U__U, Q2_CAL_U__U, Q1_CAL_U__U, Q4_CAL_U__U, Daniel Rareş Obadă 256 Q6_CAL_U__U, Q3_CAL_COM, Q2_CAL_COM, Q3_CAL_NOU, Q2_CAL_NOU Q1_CAL_NOU, Q4_CAL_NOU, Q3CAL_CONT, Q2CAL_CONT, Q1CAL_CONT, Q4CAL_CONT, Q5CAL_CONT, Q6_CAL_CON, Q4_CAL_COM, Q1_CAL_REP, Q1_CAL_SE, Q1._CAL_IN, Q1_CAL_VIT, Q5_CAL_DES, Q4_Rei_1 Unobserved, endogenous variables Motivatie_intrinseca, Reglare_prin_identificare, Distorsiunea_timpului, Flux_online, Concentrare, Reglare_externa, Utilitate_perceputa, Calitatea_perceputa, Design, Usurinta_in_utilizare, Complexitatea, Noutatea, Calitatea_continutului, Unobserved exogenous variables e19, e18, e17, e16, e22, e21, e20, e32 Motivatie_situationala e33, e9, e8, e6 Autoeficacitate e5,e7, e1, e2, e3, e4 Teleprezenta. e15, e14, e13, e12 Provocari e11, e10, e49, e50, e52, e53, e55, e51, e56, e39, e38, e25, e24, e34, e57, e58, e59, e62, e63, e64, e61, e67, e66, e65, e68, e69, e75, e76, e46, e47, e48, e45, e28, e27, e26, e29, e30, e31, e42, e44, e36, e35, e71, e72, e73, e70, e60, e37, e41,e40, e74, e43, e23 Variable counts (Group number 1) Number of variables in your model: 154 Number of observed variables: 62 Number of unobserved variables: 92 Number of exogenous variables: 79 Number of endogenous variables: 75 Models Default model (Default model) Notes for Model (Default model) Computation of degrees of freedom (Default model) Number of distinct sample moments: 1953 Number of distinct parameters to be estimated: 92 Degrees of freedom (1953 92): 1861 Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 7124,027 Degrees of freedom = 1861 Probability level = ,000 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 257 Group number 1 (Group number 1 Default model) Estimates (Group number 1 Default model) Scalar Estimates (Group number 1 Default model) Maximum Likelihood Estimates Regression Weights: (Group number 1 Default model) Estimate S.E. C.R. P Label Flux_online --Provocari ,020 ,066 ,298 ,766 par_2 Flux_online <--Autoeficacitate ,335 ,041 8,071 *** par_3 Flux_online <--Teleprezenta. ,550 ,053 10,325 *** par_4 Flux_online <--Motivatie_

situationala ,302 ,036 8,418 *** par_13 Calitatea_perceputa <--Flux_online ,433 ,036 12,128 *** par_11 Calitatea_perceputa <--Motivatie_

situationala ,153 ,035 4,394 *** par_12 Motivatie_ intrinseca <--Motivatie_

situationala 1,000 Reglare_prin_ identificare <--Motivatie_

situationala 1,000 Distorsiunea_ timpului <--Flux_online 1,000 Concentrare <--Flux_online 1,000 Reglare_ externa <--Motivatie_

situationala 1,000 Utilitate_ perceputa <--Calitatea_

perceputa 1,000 Design <--Calitatea_

perceputa 1,000 Usurinta_in_ utilizare <--Calitatea_

perceputa 1,000 Complexitatea <--Calitatea_

perceputa 1,000 Noutatea <--Calitatea_

perceputa 1,000 Calitatea_ continutului <--Calitatea_

perceputa 1,000 Q4_Mo_in_1 <--Motivatie_

intrinseca 1,000 Q3_Mo_in_1 <--Motivatie_

intrinseca 1,000 Q2_Mo_in_1 <--Motivatie_

intrinseca 1,000 Q1_Mo_in_1 <--Motivatie_

intrinseca 1,000 Q3_Rei_1 <--Reglare_prin_

identificare 1,000 Daniel Rareş Obadă 258 Estimate S.E. C.R. P Label Q2_Rei_1 <--Reglare_prin_

identificare 1,000 Q1_Rei_1 <--Reglare_prin_

identificare 1,000 Q4_AEF <--Autoeficacitate 1,000 Q3_AEF <--Autoeficacitate 1,000 Q2_AEF <--Autoeficacitate 1,000 Q1_AEF <--Autoeficacitate 1,000 Q5_AEF <--Autoeficacitate 1,000 Q4_TEL <--Teleprezenta. 1,000 Q3_TEL <--Teleprezenta. 1,000 Q2_TEL <--Teleprezenta. 1,000 Q1_TEL <--Teleprezenta. 1,000 Q4_PROV <--Provocari 1,000 Q3_PROV <--Provocari 1,000 Q2_PROV <--Provocari 1,000 Q1_PROV <--Provocari 1,000 Q5_PROV <--Provocari 1,000 Q6_PROV <--Provocari 1,000 Q1_FDT <--Distorsiunea_

timpului 1,000 Q2_FTD <--Distorsiunea_

timpului 1,000 Q1_FCO <--Concentrare 1,000 Q2_FCO <--Concentrare 1,000 Q3_FCO <--Concentrare 1,000 Q4_FCO <--Concentrare 1,000 Q1_FCP <--Flux_online 1,000 Q2_Rex_1 <--Reglare_

externa 1,000 Q1_Rex_1 <--Reglare_

externa 1,000 Q1_CAL_UT <--Utilitate_

perceputa 1,000 Q2_CAL_UT <--Utilitate_

perceputa 1,000 Q3_CAL_UT <--Utilitate_

perceputa 1,000 Q1_CAL_DES <--Design 1,000 Q2_CAL_DES <--Design 1,000 Q3_CAL_DES <--Design 1,000 Q4_CAL_DES <--Design 1,000 Q1_CAL_U__U <--Usurinta_ 1,000 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 259 Estimate S.E. C.R. P Label in_utilizare Q2_CAL_U__U <--Usurinta_

in_utilizare 1,000 Q3_CAL_U__U <--Usurinta_

in_utilizare 1,000 Q4_CAL_U__U <--Usurinta_

in_utilizare 1,000 Q6_CAL_U__U <--Usurinta_

in_utilizare 1,000 Q2_CAL_COM <--Complexitatea 1,000 Q3_CAL_COM <--Complexitatea 1,000 Q4_CAL_COM <--Complexitatea 1,000 Q1CAL_CONT <--Calitatea_

continutului 1,000 Q2CAL_CONT <--Calitatea_

continutului 1,000 Q3CAL_CONT <--Calitatea_

continutului 1,000 Q4CAL_CONT <--Calitatea_

continutului 1,000 Q5CAL_CONT <--Calitatea_

continutului 1,000 Q6_CAL_CON <--Calitatea_

continutului 1,000 Q5_CAL_DES <--Design ,749 ,050 15,081 *** par_1 Q1._CAL_IN <--Calitatea_

perceputa 1,000 Q1_CAL_SE <--Calitatea_

perceputa 1,000 Q1_CAL_REP <--Calitatea_

perceputa 1,000 Q1_CAL_VIT <--Calitatea_

perceputa 1,000 Q4_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q3_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q1_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q2_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q4_Rei_1 <--Reglare_

prin_ identificare 1,000 Daniel Rareş Obadă 260 Standardized Regression Weights: (Group number 1 Default model) Estimate Flux_online <--Provocari ,023 Flux_online <--Autoeficacitate ,191 Flux_online <--Teleprezenta. ,689 Flux_online <--Motivatie_situationala ,311 Calitatea_perceputa <--Flux_online ,605 Calitatea_perceputa <--Motivatie_situationala ,220 Motivatie_intrinseca <--Motivatie_situationala ,928 Reglare_prin_identificare <--Motivatie_situationala ,975 Distorsiunea_timpului <--Flux_online ,909 Concentrare <--Flux_online ,963 Reglare_externa <--Motivatie_situationala ,666 Utilitate_perceputa <--Calitatea_perceputa ,791 Design <--Calitatea_perceputa ,974 Usurinta_in_utilizare <--Calitatea_perceputa ,872 Complexitatea <--Calitatea_perceputa ,926 Noutatea <--Calitatea_perceputa ,899 Calitatea_continutului <--Calitatea_perceputa ,977 Q4_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,832 Q3_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,794 Q2_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,859 Q1_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,838 Q3_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,621 Q2_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,809 Q1_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,722 Q4_AEF <--Autoeficacitate ,675 Q3_AEF <--Autoeficacitate ,772 Q2_AEF <--Autoeficacitate ,669 Q1_AEF <--Autoeficacitate ,638 Q5_AEF <--Autoeficacitate ,612 Q4_TEL <--Teleprezenta. ,785 Q3_TEL <--Teleprezenta. ,831 Q2_TEL <--Teleprezenta. ,722 Q1_TEL <--Teleprezenta. ,820 Q4_PROV <--Provocari ,694 Q3_PROV <--Provocari ,735 Q2_PROV <--Provocari ,795 Q1_PROV <--Provocari ,731 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 261 Estimate Q5_PROV <--Provocari ,770 Q6_PROV <--Provocari ,765 Q1_FDT <--Distorsiunea_timpului ,820 Q2_FTD <--Distorsiunea_timpului ,769 Q1_FCO <--Concentrare ,824 Q2_FCO <--Concentrare ,788 Q3_FCO <--Concentrare ,783 Q4_FCO <--Concentrare ,781 Q1_FCP <--Flux_online ,621 Q2_Rex_1 <--Reglare_externa ,847 Q1_Rex_1 <--Reglare_externa ,792 Q1_CAL_UT <--Utilitate_perceputa ,805 Q2_CAL_UT <--Utilitate_perceputa ,682 Q3_CAL_UT <--Utilitate_perceputa ,709 Q1_CAL_DES <--Design ,777 Q2_CAL_DES <--Design ,801 Q3_CAL_DES <--Design ,732 Q4_CAL_DES <--Design ,675 Q1_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,875 Q2_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,872 Q3_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,868 Q4_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,822 Q6_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,849 Q2_CAL_COM <--Complexitatea ,765 Q3_CAL_COM <--Complexitatea ,669 Q4_CAL_COM <--Complexitatea ,741 Q1CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,728 Q2CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,714 Q3CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,794 Q4CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,680 Q5CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,724 Q6_CAL_CON <--Calitatea_continutului ,684 Q5_CAL_DES <--Design ,463 Q1._CAL_IN <--Calitatea_perceputa ,699 Q1_CAL_SE <--Calitatea_perceputa ,581 Q1_CAL_REP <--Calitatea_perceputa ,631 Q1_CAL_VIT <--Calitatea_perceputa ,716 Q4_CAL_NOU <--Noutatea ,744 Daniel Rareş Obadă 262 Estimate Q3_CAL_NOU <--Noutatea ,729 Q1_CAL_NOU <--Noutatea ,751 Q2_CAL_NOU <--Noutatea ,700 Q4_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,767 Covariances: (Group number 1 Default model) Estimate S.E. C.R. P La bel Motivatie_situationala <--> Autoeficacitate ,055 ,030 1,856 ,063 par_5 Motivatie_situationala <--> Teleprezenta. 1,156 ,073 15,753 *** par_6 Motivatie_situationala <--> Provocari 1,152 ,069 16,679 *** par_7 Autoeficacitate <--> Teleprezenta. -,122 ,036 -3,342 *** par_8 Autoeficacitate <--> Provocari -,171 ,034 -5,056 *** par_9 Teleprezenta. <--> Provocari 1,685 ,090 18,743 *** par_1 0 Correlations: (Group number 1 Default model) Estimate Motivatie_situationala --> Autoeficacitate ,072 Motivatie_situationala --> Teleprezenta. ,693 Motivatie_situationala --> Provocari ,745 Autoeficacitate --> Teleprezenta. -, 132 Autoeficacitate --> Provocari -, 200 Teleprezenta. --> Provocari ,897 Variances: (Group number 1 Default model) Estimate S.E. C.R. P Label Motivatie_situationala 1,373 ,073 18,871 *** par_14 Autoeficacitate ,421 ,024 17,328 *** par_15 Teleprezenta. 2,027 ,109 18,648 *** par_16 Provocari 1,741 ,092 18,933 *** par_17 e37 ,108 ,020 5,289 *** par_18 e41 ,243 ,014 17,084 *** par_19 e32 ,220 ,029 7,660 *** par_20 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 263 Estimate S.E. C.R. P Label e33 ,070 ,028 2,474 ,013 par_21 e39 ,102 ,023 4,471 *** par_22 e38 ,273 ,045 6,103 *** par_23 e34 1,722 ,127 13,540 *** par_24 e42 ,036 ,010 3,664 *** par_25 e44 ,110 ,019 5,817 *** par_26 e36 ,156 ,018 8,781 *** par_27 e35 ,031 ,008 3,680 *** par_28 e40 ,397 ,035 11,306 *** par_29 e43 ,208 ,014 14,559 *** par_30 e19 ,711 ,040 17,601 *** par_31 e18 ,932 ,050 18,519 *** par_32 e17 ,564 ,034 16,587 *** par_33 e16 ,675 ,039 17,399 *** par_34 e22 2,304 ,115 20,050 *** par_35 e21 ,761 ,045 16,998 *** par_36 e20 1,323 ,070 18,997 *** par_37 e9 ,615 ,033 18,751 *** par_38 e8 ,521 ,028 18,267 *** par_39 e6 ,503 ,028 18,153 *** par_40 e5 ,704 ,037 19,088 *** par_41 e7 ,286 ,018 15,671 *** par_42 e1 ,987 ,056 17,738 *** par_43 e2 1,862 ,095 19,512 *** par_44 e3 ,906 ,052 17,385 *** par_45 e4 1,259 ,068 18,570 *** par_46 e15 1,512 ,078 19,403 *** par_47 e14 1,014 ,055 18,399 *** par_48 e13 1,484 ,077 19,365 *** par_49 e12 1,871 ,095 19,789 *** par_50 e11 1,199 ,064 18,872 *** par_51 e10 1,230 ,065 18,937 *** par_52 e49 1,084 ,065 16,665 *** par_53 e50 ,761 ,054 14,065 *** par_54 e52 ,879 ,047 18,626 *** par_55 e53 ,849 ,046 18,525 *** par_56 e55 ,658 ,037 17,627 *** par_57 e51 ,891 ,048 18,667 *** par_58 Daniel Rareş Obadă 264 Estimate S.E. C.R. P Label e56 2,058 ,101 20,426 *** par_59 e25 1,214 ,109 11,153 *** par_60 e24 1,834 ,126 14,507 *** par_61 e57 1,050 ,059 17,727 *** par_62 e58 1,215 ,067 18,245 *** par_63 e59 ,574 ,040 14,379 *** par_64 e62 ,604 ,031 19,535 *** par_65 e63 ,391 ,021 18,330 *** par_66 e64 ,458 ,024 18,845 *** par_67 e61 ,836 ,042 20,089 *** par_68 e67 ,286 ,016 17,639 *** par_69 e66 ,273 ,016 17,469 *** par_70 e65 ,267 ,015 17,380 *** par_71 e68 ,417 ,022 18,833 *** par_72 e69 ,338 ,019 18,227 *** par_73 e75 ,952 ,050 19,158 *** par_74 e76 ,547 ,032 17,122 *** par_75 e46 ,721 ,039 18,497 *** par_76 e47 ,854 ,045 18,969 *** par_77 e48 ,632 ,035 18,055 *** par_78 e45 ,659 ,036 18,202 *** par_79 e28 ,406 ,021 18,909 *** par_80 e27 ,665 ,033 19,941 *** par_81 e26 ,616 ,031 19,817 *** par_82 e29 ,806 ,040 20,208 *** par_83 e30 ,628 ,032 19,850 *** par_84 e31 ,787 ,039 20,178 *** par_85 e71 ,999 ,048 20,734 *** par_86 e72 1,298 ,062 20,883 *** par_87 e73 ,692 ,034 20,448 *** par_88 e70 ,629 ,031 20,355 *** par_89 e60 1,436 ,069 20,955 *** par_90 e74 ,635 ,036 17,822 *** par_91 e23 1,013 ,056 18,199 *** par_92 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 265 Variances: (Group number 1 Default model) M.I. Par Change Model Fit Summary CMIN Model NPAR CMIN DF P CMIN/DF Default model 92 7124,027 1861 ,000 3,828 Saturated model 1953 ,000 0 Independence model 62 39689,085 1891 ,000 20,988 RMR, GFI Model RMR GFI AGFI PGFI Default model ,297 ,740 ,727 ,705 Saturated model ,000 1,000 Independence model ,793 ,098 ,068 ,095 Baseline Comparisons Model NFI Delta1 RFI rho1 IFI Delta2 TLI rho2 CFI Default model ,821 ,818 ,861 ,859 ,861 Saturated model 1,000 1,000 1,000 Independence model ,000 ,000 ,000 ,000 ,000 Parsimony-Adjusted Measures Model PRATIO PNFI PCFI Default model ,984 ,807 ,847 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 1,000 ,000 ,000 NCP Model NCP LO 90 HI 90 Default model 5263,027 5007,575 5525,347 Saturated model ,000 ,000 ,000 Independence model 37798,085 37153,755 38448,798 FMIN Model FMIN F0 LO 90 HI 90 Default model 7,794 5,758 5,479 6,045 Saturated model ,000 ,000 ,000 ,000 Independence model 43,424 41,355 40,650 42,067 Daniel Rareş Obadă 266 RMSEA Model RMSEA LO 90 HI 90 PCLOSE Default model ,056 ,054 ,057 ,000 Independence model ,148 ,147 ,149 ,000 AIC Model AIC BCC BIC CAIC Default model 7308,027 7321,649 7751,368 7843,368 Saturated model 3906,000 4195,163 13317,359 15270,359 Independence model 39813,085 39822,265 40111,858 40173,858 ECVI Model ECVI LO 90 HI 90 MECVI Default model 7,996 7,716 8,283 8,011 Saturated model 4,274 4,274 4,274 4,590 Independence model 43,559 42,854 44,271 43,569 HOELTER Model HOELTER .05 HOELTER .01 Default model 252 258 Independence model 46 47 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 267 Anexa nr. 8 1. Sinteza output-ului din AMOS pentru modelul structural specificat ce estimează influenţa motivaţiei situaţionale asupra calităţii percepute a unui site web de brand (fără variabila mediatoare starea de flux on-line) Models Default model (Default model) Notes for Model (Default model) Computation of degrees of freedom (Default model) Result (Default model) Minimum was achieved Chi-square = 3715,725 Degrees of freedom = 767 Probability level = ,000 Group number 1 (Group number 1 Default model) Estimates (Group number 1 Default model) Scalar Estimates (Group number 1 Default model) Maximum Likelihood Estimates Regression Weights: (Group number 1 Default model) Estimate S.E. C.R. P Label Calitatea_perceputa <--Motivatie_ situationala ,490 ,019 25,472 *** par_2 Motivatie_intrinseca <--Motivatie_ situationala 1,000 Reglare_prin_identificare <--Motivatie_ situationala 1,000 Reglare_externa <--Motivatie_ situationala 1,000 Utilitate_perceputa <--Calitatea_ perceputa 1,000 Design <--Calitatea_ perceputa 1,000 Usurinta_in_utilizare <--Calitatea_ perceputa 1,000 Complexitatea <--Calitatea_ perceputa 1,000 Noutatea <--Calitatea_ perceputa 1,000 Calitatea_continutului <--Calitatea_ perceputa 1,000 Daniel Rareş Obadă 268 Estimate S.E. C.R. P Label Q4_Mo_in_1 <--Motivatie_ intrinseca 1,000 Q3_Mo_in_1 <--Motivatie_ intrinseca 1,000 Q2_Mo_in_1 <--Motivatie_ intrinseca 1,000 Q1_Mo_in_1 <--Motivatie_ intrinseca 1,000 Q3_Rei_1 <--Reglare_prin_ identificare 1,000 Q2_Rei_1 <--Reglare_prin_ identificare 1,000 Q1_Rei_1 <--Reglare_prin_ identificare 1,000 Q2_Rex_1 <--Reglare_ externa 1,000 Q1_Rex_1 <--Reglare_ externa 1,000 Q1_CAL_UT <--Utilitate_ perceputa 1,000 Q2_CAL_UT <--Utilitate_ perceputa 1,000 Q3_CAL_UT <--Utilitate_ perceputa 1,000 Q1_CAL_DES <--Design 1,000 Q2_CAL_DES <--Design 1,000 Q3_CAL_DES <--Design 1,000 Q4_CAL_DES <--Design 1,000 Q1_CAL_U__U <--Usurinta_in_ utilizare 1,000 Q2_CAL_U__U <--Usurinta_in_ utilizare 1,000 Q3_CAL_U__U <--Usurinta_in_ utilizare 1,000 Q4_CAL_U__U <--Usurinta_in_ utilizare 1,000 Q6_CAL_U__U <--Usurinta_in_ utilizare 1,000 Q2_CAL_COM <--Complexitatea 1,000 Q3_CAL_COM <--Complexitatea 1,000 Q4_CAL_COM <--Complexitatea 1,000 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 269 Estimate S.E. C.R. P Label Q1CAL_CONT <--Calitatea_ continutului 1,000 Q2CAL_CONT <--Calitatea_ continutului 1,000 Q3CAL_CONT <--Calitatea_ continutului 1,000 Q4CAL_CONT <--Calitatea_ continutului 1,000 Q5CAL_CONT <--Calitatea_ continutului 1,000 Q6_CAL_CON <--Calitatea_ continutului 1,000 Q5_CAL_DES <--Design ,748 ,050 14,981 *** par_1 Q1._CAL_IN <--Calitatea_ perceputa 1,000 Q1_CAL_SE <--Calitatea_ perceputa 1,000 Q1_CAL_REP <--Calitatea_ perceputa 1,000 Q1_CAL_VIT <--Calitatea_ perceputa 1,000 Q4_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q3_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q1_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q2_CAL_NOU <--Noutatea 1,000 Q4_Rei_1 <--Reglare_prin_ identificare 1,000 Standardized Regression Weights: (Group number 1 Default model) Estimate Calitatea_perceputa <--Motivatie_situationala ,709 Motivatie_intrinseca <--Motivatie_situationala ,924 Reglare_prin_identificare <--Motivatie_situationala ,985 Reglare_externa <--Motivatie_situationala ,665 Utilitate_perceputa <--Calitatea_perceputa ,784 Design <--Calitatea_perceputa ,977 Usurinta_in_utilizare <--Calitatea_perceputa ,879 Complexitatea <--Calitatea_perceputa ,923 Noutatea <--Calitatea_perceputa ,890 Calitatea_continutului <--Calitatea_perceputa ,982 Daniel Rareş Obadă 270 Estimate Q4_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,833 Q3_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,795 Q2_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,861 Q1_Mo_in_1 <--Motivatie_intrinseca ,840 Q3_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,621 Q2_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,807 Q1_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,719 Q2_Rex_1 <--Reglare_externa ,849 Q1_Rex_1 <--Reglare_externa ,793 Q1_CAL_UT <--Utilitate_perceputa ,809 Q2_CAL_UT <--Utilitate_perceputa ,683 Q3_CAL_UT <--Utilitate_perceputa ,710 Q1_CAL_DES <--Design ,775 Q2_CAL_DES <--Design ,801 Q3_CAL_DES <--Design ,731 Q4_CAL_DES <--Design ,671 Q1_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,873 Q2_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,870 Q3_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,866 Q4_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,820 Q6_CAL_U__U <--Usurinta_in_utilizare ,847 Q2_CAL_COM <--Complexitatea ,766 Q3_CAL_COM <--Complexitatea ,669 Q4_CAL_COM <--Complexitatea ,742 Q1CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,725 Q2CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,711 Q3CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,795 Q4CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,677 Q5CAL_CONT <--Calitatea_continutului ,722 Q6_CAL_CON <--Calitatea_continutului ,682 Q5_CAL_DES <--Design ,460 Q1._CAL_IN <--Calitatea_perceputa ,696 Q1_CAL_SE <--Calitatea_perceputa ,579 Q1_CAL_REP <--Calitatea_perceputa ,629 Q1_CAL_VIT <--Calitatea_perceputa ,718 Q4_CAL_NOU <--Noutatea ,747 Q3_CAL_NOU <--Noutatea ,732 Q1_CAL_NOU <--Noutatea ,755 Q2_CAL_NOU <--Noutatea ,702 Q4_Rei_1 <--Reglare_prin_identificare ,760 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 271 Anexa nr. 9 1. Captură a chestionarului on-line utilizat pentru colectarea datelor Daniel Rareş Obadă 272 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 273 Daniel Rareş Obadă 274 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 275 Daniel Rareş Obadă 276 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 277 Daniel Rareş Obadă 278 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 279 Daniel Rareş Obadă 280 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 281 Daniel Rareş Obadă 282 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 283 Daniel Rareş Obadă 284 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 285 Daniel Rareş Obadă 286 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 287 Daniel Rareş Obadă 288 Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 289 Daniel Rareş Obadă 290 Anexa nr. 10 1. Scrisoare de invitaţie pentru participare la studiu "Bună ziua, Numele meu este Rareş Obadă şi sunt asistent asociat în cadrul Universităţii „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi. Realizez o cercetare privind comportamentul consumatorului în mediul virtual. Mi-ar fi de mare ajutor dacă aţi fi de acord să participaţi la un studiu on-line ce durează aproximativ 17 minute. Răspunsurile dvs. sunt confidenţiale şi vor fi folosite strict în scop academic. Click AICI pentru a participa! Vă mulţumesc! Rareş Obadă, Universitatea „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi" Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 291 Postfaţă Comunicarea on-line este unul dintre cele mai dinamice fenomene sociale ale ultimului deceniu. Conform statisticilor publicate de Internet World Statistics, rata globală de penetrare a internetului în populaţia demografică la finele anului 2014, era de 45.0%. În Europa această rată este de 73.5%, iar în România de 56.3% (www.internetworldstatistics.com, accesat la 30 octombrie 2015). Această deschidere în relaţiile de comunicare a permis şi folosirea platformelor electronice în scopuri de marketing. Ascensiunea utilizării internetului atât pentru comunicarea de marketing, cât şi pentru derularea tranzacţiilor comerciale a determinat o masivă reorientare a eforturilor de cercetare de la fenomenele specifice mediului off-line către particularităţile apărute datorită mediului on-line. Pe această tendinţă se încadrează şi abordarea stării de flux, atât pe dimensiunea teoretică, cât şi pe dimensiunea empirică. Astfel, constructul avansat şi susţinut de Mihaly Csikszentmihaly începând din 1975, a fost investigat după 1990 din perspectiva particularităţilor în mediul on-line, de autori precum Ryan Trevino, Jane Webster, Joseph Martocchio, Donna Hoffman, Thomas Novak, Jawaid Ghani, Satish Desphande, Hsiang Chen, Richard Lutz, Michael Guiry, Gary Ellis, Judith Voelkl, Catherine Morris şi alţii. Din această perspectivă, putem afirma că lucrarea d-lui Daniel Rareş Obadă se înscrie pe una dintre filierele intens investigate pe parcursul ultimelor două decenii, iar acest lucru îi creează un mare potenţial de comparabilitate şi de integrare în curentul ştiinţific actual al domeniului. Efortul d-lui Obadă a început în anul 2011, odată cu înscrierea la programul doctoral. Deşi pe parcursul educaţional la nivel de liceu, licenţă şi master a avut o orientare preponderentă către ştiinţele comunicării, cu competenţe indiscutabile pe această linie, programul doctoral a însemnat intrarea în alte domenii ştiinţifice. Acest lucru a presupus pornirea aproape de la zero. Când spun acest lucru, mă gândesc în primul rând la domeniul Psihologiei. Pentru a clarifica domeniul de acoperire a fluxului, dl Obadă a trebuit să deruleze o documentare amănunţită cu privire la natura şi mecanismele motivaţiilor umane, demers în care dl profesor Ciprian Ceobanu i-a oferit un sprijin extrem de valoros, atât în ceea ce priveşte orientarea, cât şi conţinuturile. În al doilea rând, dl Obadă s-a încumetat să pornească aproape din temelii formarea în domeniul analizei cantitative, să îşi extindă cunoştinţele din sfera Matematicii şi să deprindă competenţe avansate în zona Analizei statistice. De asemenea, eforturile d-lui Obadă au trebuit canalizate şi în zona de Marketing, cu focalizare asupra site-urilor web de brand. Pe fundamentul constituit din cei trei pilieri (Psihologie, Statistică, Marketing) s-a construit prezenta lucrare, care abordează atât dimensionalitatea Corneliu Munteanu 292 constructelor de flux şi calitate percepută a site-urilor web de brand, precum şi relaţiile de determinare existente între aceste două variabile şi variabilele antecedente ale stării de flux. Dincolo de această structurare, aparent simplă, abordarea detaliilor a presupus un efort intelectual extrem de intens. Putem înţelege acest lucru chiar dacă ne raportăm doar la câteva dintre punctele de pornire. Astfel, un concept iniţial este cel de experienţă captivantă. Aparent, avem impresia că ştim la ce se referă. Dacă ne punem câteva elementare întrebări, vedem că lucrurile nu sunt chiar atât de simple. Ce anume face ca o experienţă să fie captivantă? Situaţii extrem de comune pot fi cele ale vizionării unui film, a unei emisiuni de divertisment sau a unui spectacol sportiv. Sunt toate aceste experienţe captivante? Nici vorbă. Despre unele spunem că sunt plictisitoare, iar despre altele că ne-au plăcut, că ne-au captivat. Ce anume face ca o experienţă să fie captivantă? În cazul unui film, ce anume îl face captivant? Decorurile, replicile, înfăţişarea actorilor, acţiunea filmului, coloana sonoră sau câte un pic din toate? În cazul unui spectacol sportiv, este îndemânarea, forţa fizică, viteza, aspectul exterior al sportivilor sau intervenţia comentatorului cea care ne captează. Ar fi extrem de uşor să dăm un răspuns superficial: toate la un loc, câte un pic din fiecare. Ce putem spune însă despre individul expus la stimulii respectivi (film, divertisment, sport)? Are oare şi el vreun rol în generarea experienţei captivante? Dacă nu ar interveni componentele psihologice, bărbaţii ar plânge în hohote la filme siropoase, iar femeile ar exploda de bucurie sau de furie pe stadion. Ce forţe interne îi fac pe unii să acorde atenţie, să urmărească cu atenţie şi chiar să se manifeste emoţional, iar pe alţii îi lasă indiferenţi până acolo încât cască de plictiseală sau chiar adorm în fotoliul din faţa televizorului? Şi, dacă putem răspunde la întrebărilor anterioare, să nu uităm că am sărit peste o întrebare care ar fi trebuit să le preceadă: ce este captivarea? Ce vrem să spunem atunci când atribuim unui stimul (film, divertisment, sport) etichetele "captivant" şi "plictisitor". Ce componente cognitive, afective şi fiziologice se activează sau se dezactivează pentru a face posibilă trecerea din "normal" către "captivant" sau către "plictisitor"? O a treia întrebare priveşte tipologia contextului în care se activează captivarea. E nevoie să ne punem această întrebare pentru a putea trece către conceptul de flux (engl. "flow"). Dacă în exemplele anterioare, film şi divertisment, contextul este de tip pasiv (privirea unei scene sau a unui ecran, o interacţiune de tip obiect-individ), fluxul apare de multe ori în contexte de tip interactiv. Contextele interactive (om-om) pot fi, la rândul lor, de tip cooperant (facem împreună un lucru) sau de tip competitiv (mă strădui să fiu mai bun decât alţii în a face un lucru). Schimbarea tipologiei contextului face posibilă activarea unor motivaţii de naturi extrem de diferite. În contextul pasiv, motivaţia poate fi dată de plăcerea vizuală pe care ne-o creează stimulii, în contextul interactiv cooperant, motivaţia poate fi cea de protejare/ajutare a semenilor, pe când în contextul interactiv competitiv discutăm despre motivaţia dominanţei. Cu alte cuvinte, în cele trei contexte putem obţine Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 293 acelaşi rezultat (starea de flux) pornind însă de la activarea unor motivaţii de naturi diferite. Vedem astfel că simpla delimitare conceptuală, aparent nesemnificativă, presupune un efort raţional extrem de intens. Pentru a putea investiga particularităţile stării de flux, dl. Obadă introduce motivaţia situaţională a individului, un concept lansat de Vallerand (1997). Chiar dacă nu putem vorbi despre o deschidere la nivel fundamental, nu putem să nu apreciem introducerea acestei extensii a interesului intrinsec, care este o dimensiune a fluxului în accepţiunea lui Csikszentmihaly. Desigur, motivaţia situaţională poate fi atât de natură intrinsecă (facem un lucru pentru că ne place să îl facem), cât şi extrinsecă (facem un lucru pentru a obţine o recompensă la final). Odată cu această extensie, motivaţia este extrasă şi tratată ca un antecedent al stării de flux, abordare cu caracter inovativ în tratarea acestei tematici. Trecând spre cealaltă variabilă majoră abordată în lucrare – calitatea percepută a unui site web de brand -, abordarea a presupus iarăşi delimitări conceptuale extrem de fine. De mare ajutor au fost cercetările teoretice privind calitatea percepută, precum şi particularizările pentru cazul calităţii percepute a serviciilor, respectiv a calităţii percepute în mediul on-line. Dincolo de atributele obiective (tehnice) ale calităţii bunurilor, care sunt în sfera de abordare a inginerilor, calitatea percepută necesită clarificări conceptuale datorită naturii psihologice a unei astfel de reprezentări. În plus, sunt necesare clarificări privind deosebirile dintre reprezentările calităţii în cazul bunurilor, a serviciilor sau a site-urilor web. Din punct de vedere empiric, lucrarea poate fi considerată drept reper la nivelul cercetărilor doctorale. Toate etapele componentei empirice (adaptarea scalelor, construirea task-ului şi a materialelor ajutătoare, colectarea datelor, trierea răspunsurilor, prelucarea statistică) sunt realizate cu o rigoare (detaliere, corectitudine şi precizie) distinctivă. De asemenea, rezultatele obţinute converg în mare parte cu cele obţinute de alţi autori în studiile derulate pe alte eşantioane. Aceste caracteristici oferă întregii cercetări o mare putere de penetrare spre lista restrânsă a lucrărilor citate la nivel internaţional. Trimiterile iniţiale fac referire la modelul cu patru canale avansat de Csikszentmihaly în 1977, model care explică starea de flux pornind de la nivelurile abilităţilor percepute şi provocărilor percepute. De asemenea, este bine descrisă metoda de eşantionare a experienţei, care a fost folosită de Csikszentmihaly pentru testarea modelului. Următorul model adus în discuţie este cel a fluxului cu opt canale, propus de Massimini şi Carli în 1988. Acest model este o versiune avansată a modelului propus de Csikszentmihaly; variabilele considerate sunt aceleaşi (abilităţi percepute şi provocări percepute), însă nu mai sunt tratate ca variabile dihotomice, ci ca variabile ordinale (cu trei niveluri), lucru care permite o caracterizare mai rafinată a contextului în care se activează starea de flux. Ulterior sunt prezentate în mod critic modelul fluxului în interacţiunea om-calculator (propus de Ghani în 1995), modelul fluxului în mediul mediat de Corneliu Munteanu 294 calculator (avansat de Hoffman şi Novak în 1996) şi versiunea revizuită a acestui model (Hoffman şi Novak, 2000), modelul antecedentelor, experienţei şi consecinţelor fluxului (propus de Chen (2000), modelul persoană-artefact-sarcină (avansat de Finneran şi Zhang (2003), modelul integrativ al fluxului, propus de Hoffman şi Novak în 2009, precum şi aplicaţia specifică a modelului fluxului pe un site de turism propus de Skadberg şi Kimmel în 2004. Pe lângă aceste modele, ale căror contribuţii privesc dezvoltarea dimensiunilor fluxului şi a listei factorilor care preced şi succed fluxul, următoarea abordarea considerată priveşte conceptualizarea fluxului atât din perspectivă formativă, cât şi din perspectivă reflectivă, abordare susţinută de Siekpe în 2005. Pe lângă prezentarea comparativă a modelelor menţionate, dl. Obadă realizează şi o foarte pertinentă analiză a provocărilor metodologice implicate în instrumentalizarea fluxului şi a variabilelor conexe acestuia. Fluxul este un concept al cărui domeniu este încă supus dezbaterii, şi un construct foarte greu de instrumentalizat. Raportarea de către participanţi a experienţei de flux este extrem de delicată deoarece descriptorii sunt foarte interpretabili (pornind chiar de la înţelesurile asociate în limbajul comun termenilor "provocare" şi "abilitate"), motiv pentru care asigurarea validităţii de faţadă devine un aspect foarte important în fazele de dezvoltare a scalei şi colectare a datelor. Pornind de la modelele existente în literatura de specialitate, autorul dezvoltă un model inovativ, care integrează fluxul între variabilele-antecedente şi variabilele-consecinţă. Astfel, autorul introduce pe considerente bine argumentate, motivaţia situaţională ca variabilă-antecedent a stării de flux şi investighează atât influenţa directă asupra calităţii percepute a site-ului web de brand, cât şi influenţa mediată de flux. Construirea modelului şi ipotezele lansate sunt bine argumentate. Pe lângă preluarea critică a argumentaţiei teoretice deja existente, dl. Obadă lansează propriile opinii privind legăturile dintre variabilele considerate în modelul de cercetare. Pe componenta empirică, lucrarea excelează prin claritatea definirii variabilelor investigate, formularea de ipoteze testabile, folosirea de scale validate şi utilizarea corectă a procedurilor de analiză statistică necesare testării ipotezelor. Din punct de vedere practic, rezultatele cercetării oferă designerilor web argumente extrem de solide pentru includerea efectului de flux în lista scopurilor intenţionate în momentul derulării proiectelor de web design. Având în spate un proces de cercetare riguros, bine fundamentat, rezultatele pot fi considerate drept repere pentru cercetări ulterioare. Metodologia utilizată (succesiunea: obiective, ipoteze, instrument, colectare date, prelucare statistică, rezultate, concluzii) este coerentă şi bine argumentă. Concluziile finale sunt în aceeaşi linie cu capitolul dedicat cercetării empirice: clare, concise, consistente. Octombrie 2015 Prof. univ. dr. Corneliu Munteanu Impactul stării de flux din mediul on-line asupra calităţii percepute a unui site web de brand 295 Despre autor Daniel Rareş Obadă a fost în perioada 23 mai 2014 – 30 septembrie 2014 bursier doctoral al Academiei Române, Filiala Iaşi, în cadrul proiectului POSDRU/159/1.5/S/133675 „Inovare şi dezvoltare în structurarea şi reprezentarea cunoaşterii prin burse doctorale şi postdoctorale (IDSRC – doc postdoc)". Este licenţiat în Comunicare şi Relaţii Publice, deţine un Masterat în Publicitate şi Relaţii Publice la Facultatea de Filosofie şi Ştiinţe Social-Politice (Universitatea „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi), iar din 2014 este doctor în Marketing în cadrul Universităţii „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi. Autorul este Asistent asociat la Departamentul de Management, Marketing şi Administrarea Afacerilor din cadrul Facultăţii de Economie şi Administrarea Afacerilor (Universitatea „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi), unde susţine seminarul de Marketing şi la Departamentul de Comunicare şi Relaţii Publice din cadrul Facultăţii de Filosofie şi Ştiinţe Social Politice (Universitatea „Alexandru Ioan Cuza" din Iaşi), unde prezintă seminarul de Comunicare integrată de marketing. Din anul 2014, este membru activ al Academiei Europene de Marketing (European Marketing Academy EMAC) şi participă cu lucrări ştiinţifice la conferinţele internaţionale organizate sub egida EMAC. Este autor unic, respectiv co-autor al mai multor articole publicate în ţară sau în străinătate, dintre care: Obadă, D. R. (2014). Online Flow Experience and Perceived Quality of a Brand Website: Inpascani.Ro Case Study. Procedia Social and Behavioral Sciences, Vol. 149, pp. 673–679; Culache, O., & Obadă, D. R. (2014). Multimodality as a Premise for Inducing Online Flow on a Brand Website: A Social Semiotic Approach. Procedia Social and Behavioral Sciences, Vol. 149, pp. 261-268; Obadă, D. R. (2014). Measuring Perceived Service Quality Offline vs. Online: A New PeSQ Conceptual Model. Procedia Economics and Finance, Vol. 15, 2014, pp. 538–551; Obadă, D. R. (2014). Exploring the Mediating Role of Perceived Quality between Online Flow and Customer's Online Purchase Intention on a Restaurant E-Commerce Website. The Yearbook of The "Gh. Zane" Institute of Economic Researches, Vol. 23, Issue 1, pp. 35-44; Obadă, D. R., Ceobanu C., Munteanu, C. (2014). Exploring the relationship between online flow experience and perceived quality of a brand website: a conceptual model. In M. Szymura-Tyc (ed.), 5th EMAC Regional Conference Marketing Theory Challenges in Emerging Markets (pp. 145 152), Katowice, Polonia: University of Economics in Katowice, ISBN: 978-83-7875-210-3. Domenii de interes: marketing on-line, comportamentul consumatorului, comunicare integrată de marketing, brand management, publicitate şi relaţii publice. Contact: rares.obada@gmail.com. În cadrul proiectului POSDRU/159/1.5/S/133675 „Inovare şi dezvoltare în structurarea şi reprezentarea cunoaşterii prin burse doctorale şi postdoctorale (IDSRC – doc postdoc)", la editura Pro Universitaria au mai apărut următoarele volume: Ionel-Ciprian Alecu, Ovidiu Gherasim (coordonatori), Metode şi tehnici utilizate în managementul organizaţiei Mihai-Dan Chiţoiu, Ioan-Alexandru Tofan (editors), Proceedings of the International Conference "Humanities and Social Sciences Today. Classical and Contemporary Issues" – Philosophy and Other Humanities Mihai-Dan Chiţoiu, Savu Totu (coordonatori), Filosofie şi religie în spaţiul românesc Sorin Costreie, Mircea Dumitru (editors), Meaning and Truth Tudorel Dima, Mihaela Luca (editors), Cognitive Sciences – An Interdisciplinary Approach Alexandru Dragomir, Some Applications of Dynamic Epistemic Logics in Formal Epistemology Daniela Dunca, Petru Dunca (coordonatori), Constante şi reconfigurări în problematica etică a comunicării Daniela Dunca, Petru Dunca (coordonatori), Etică şi comunicare. Componente teoretice şi implicaţii pragmatice Irina Frasin, Daniel Şandru (coordonatori), Repere ale comunicării interculturale Alina-Petronela Haller, Romulus-Cătălin Dămăceanu (coordonatori), Crizele şi pieţele emergente Alina-Petronela Haller, Meda Gâlea (editors), Proceedings of the International Conference "Humanities and Social Sciences Today. Classical and Contemporary Issues" – Economics Aurora Hriţuleac, Ciprian Marius Ceobanu (coordonatori), Dimensiuni ale rezilienţei psihologice. Abordări teoretice şi aplicative Ruxandra Ivan, Vasile Pleşca (coordonatori), A guverna/ a fi guvernat. Ipostaze ale raportului dintre stat şi cetăţean Liviu-Adrian Măgurianu, Simona-Roxana Ulman (editors), Proceedings of the International Conference "Humanities and Social Sciences Today. Classical and Contemporary Issues" – Social and Political Theory Bogdan Olaru, Andrei Holman (coordonatori), Contribuţii la psihologia morală: evaluări ale rezultatelor şi noi cercetări empirice Teodor Păduraru, Gabriela Boldureanu (coordonatori), Inovaţie şi performanţă în societatea cunoaşterii Cătălina-Daniela Răducu, Bogdan Ştefanachi (coordonatori), Securitatea umană: provocări contemporane Ovidiu Tiţa, Constantin Oprean (coordonatori), Perspective actuale privind dezvoltarea durabilă Viorel Vizureanu (editor), Re-thinking the Political in Contemporary Society: Globalization, Consumerism, Economic Efficiency Bun de tipar: 2015 Apărut: 2015 Format: Academic Editura Pro Universitaria Bd-ul Iuliu Maniu Nr 7, Corp A, Etaj 3 editura@prouniversitaria.ro 0733.672.111 Volum elaborat în cadrul Proiectului POSDRU/159/1.5/S/133675. Se distribuie GRATUIT.