Filosofia contează Prezentări și recenzii Nicolae Sfetcu Publicat de MultiMedia Publishing Copyright 2019 Nicolae Sfetcu Toate drepturile rezervate. Nicio parte a acestei cărți nu poate fi reprodusă sau stocată într-un sistem electronic sau transmisă sub nicio formă sau prin orice mijloace electronice, mecanice, prin fotocopiere, prin înregistrare sau prin alte mijloace, fără permisiunea expresă scrisă a deținătorului drepturilor de autor. Publicat de MultiMedia Publishing, Drobeta Turnu Severin, 2019, www.setthings.com/editura ISBN 978-606-033-257-2 DECLINARE DE RESPONSABILITATE: Având în vedere posibilitatea existenței erorii umane sau modificării conceptelor științifice, nici autorul, nici editorul și nicio altă parte implicată în pregătirea sau publicarea lucrării curente nu pot garanta în totalitate că toate aspectele sunt corecte, complete sau actuale, și își declină orice responsabilitate pentru orice eroare ori omisiune sau pentru rezultatele obținute din folosirea informațiilor conținute de această lucrare. Cu excepția cazurilor specificate în această carte, nici autorul sau editorul, nici alți autori, contribuabili sau alți reprezentanți nu vor fi răspunzători pentru daunele rezultate din sau în legătură cu utilizarea acestei cărți. Aceasta este o declinare cuprinzătoare a răspunderii care se aplică tuturor daunelor de orice fel, incluzând (fără limitare) compensatorii; daune directe, indirecte sau consecvente, inclusiv pentru terțe părți. Înțelegeți că această carte nu intenționează să înlocuiască consultarea cu un profesionist educațional, juridic sau financiar licențiat. Înainte de a o utiliza în orice mod, vă recomandăm să consultați un profesionist licențiat pentru a vă asigura că faceți ceea ce este mai bine pentru dvs. Această carte oferă conținut referitor la subiecte educaționale. Utilizarea ei implică acceptarea acestei declinări de responsabilitate. Despre sens și referință Frege, Gottlob. 1892. "On Sense and Reference" ["Über Sinn und Bedeutung"], In Zeitschrift für Philosophie und philosophische Kritik, vol. 100 (1892), pp. 25–50 Investigațiile privind modul în care limbajul interacționează cu lumea sunt numite teorii de referință. Distincția dintre sens și referință a fost o inovație a filosofului și matematicianului german Gottlob Frege în 1892 (în lucrarea sa "On Sense and Reference", germană: "Über Sinn und Bedeutung"). (Frege 1892) Frege a constatat că nu se poate explica semnificația sau comportamentul logic al anumitor fraze doar pe baza denotărilor termenilor (nume și descrieri) din propoziție. A luat în considerare două probleme, declarațiile de identitate și clauzele subordonate precum rapoartele de atitudine propozițională. Pentru a rezolva aceste puzzle-uri, Frege a sugerat că termenii unei limbi au atât sens, cât și semnificație (meaning referință, referent, denotare, designare, denominare, nominatum), adică sunt necesare cel puțin două relații semantice pentru a explica semnificația sau înțelesul termenilor unei limbi. Iată câteva exemple de declarații de identitate: Luceafărul de dimineață este același cu luceafărul de seară. Mihai Eminescu este Mihail Eminovici. Frege a pornit de la ideea că toate aceste afirmații au forma "a = b", unde "a" și "b" sunt entități, sau descrieri care denotă entități. Inițial a considerat că o frază de formă "a = b" este adevărată dacă și numai dacă entitatea a este exact (identică cu) entitatea b. Dar ulterior a remarcat că aceste egalități sunt mai mult decât niște valori de adevăr. Declarația "a = a" are o semnificație cognitivă diferită de semnificația cognitivă a lui "a = b". Dacă în cazul a = a putem constata că e adevărată doar prin inspectarea sa, în cazul a = b trebuie să se efectueze o investigație pentru a afla adevărul acestei afirmații de identitate. Dar aceste două declarații de identitate par să aibă același înțeles ori de câte ori ele sunt adevărate, iar acest lucru nu explică diferența de semnificație dintre cele două propoziții de identitate. Ideea de bază: frazele (cum ar fi descrierile definite) pot avea sensuri diferite, chiar dacă au aceeași referință (sau "nominatum"). (Sider 2005) Astfel, întrebarea era: cum explicăm diferența în semnificația cognitivă între 'a = b' și 'a = a' când acestea sunt adevărate? Pentru a rezolva această dilemă, Frege a luat în considerare rapoartele de atitudine propozițională. O atitudine propozițională este o relație psihologică între o persoană și o propoziție, de forma: (Zalta 2018) x consideră că p x dorește ca p x intenționează ca p x a descoperit că p x știe că p Compoziționalitatea: Semnificația unei fraze întregi este determinată de semnificația părților sale. Principiul substitutivității: înlocuirea unor părți dintr-o propoziție cu alte expresii care înseamnă același lucru ar trebui să lase neschimbată semnificația întregii propoziții. Dacă înlocuim variabila "x" cu numele unei persoane și înlocuim variabila "p" cu o propoziție care descrie obiectul propozițional al atitudinii, obținem rapoarte specifice de atitudine. Deci, prin înlocuirea "x" cu "Ion" și "p" cu "Mihai Eminescu a scris Luceafărul" în primul exemplu, rezultatul ar fi următorul raport de credință specific: Ion crede că Mihai Eminescu a scris Luceafărul. Principiul substituției identității spune că, dacă un nume, să spunem n, apare întro propoziție adevărată P și propoziția identității n = m este adevărată, atunci substituirea cu numele m a numelui n în P nu afectează adevărul din P. (Zalta 2018) De exemplu, P este propoziția adevărată "Mihai Eminescu a fost un poet", și numele "Mihai Eminescu" și "Mihail Eminovici". Deoarece fraza de identitate "Mihai Eminescu = Mihail Eminovici" este adevărată, putem înlocui cu "Mihail Eminovici" pe "Mihai Eminescu" fără a afecta adevărul propoziției. Într-adevăr, fraza rezultată "Mihail Eminovici a fost un poet" este adevărată. Cu alte cuvinte, argumentul următor este valabil: Mihai Eminescu a fost un poet. Mihai Eminescu = Mihail Eminovici. Rezultă, Mihail Eminovici a fost un poet. Rezultă că principiul substituției identității pare să ia forma generală următoare, unde P este o propoziție, n și m sunt nume și P(n) diferă de P(m) numai prin faptul că cel puțin o apariție a lui m înlocuiește pe n: S(n) & n = m ⇒ S(m) Astfel, dacă spunem ceva adevărat despre un obiect, atunci chiar dacă vom schimba numele prin care ne referim la acel obiect, ar trebui să spunem în continuare ceva adevărat despre acest obiect. Dar Frege a observat următorul contra-exemplu: Ion crede că Mihai Eminescu a scris Luceafărul. Mihai Eminescu = Mihail Eminovici. Rezultă, Ion crede că Mihail Eminovici a scris Luceafărul. Acest argument nu este valabil, deci există circumstanțe în care premisele sunt adevărate și concluzia este falsă. Prin urmare, principiul substituției identității pare să nu mai fie valabil în contextul rapoartelor de atitudine propozițională. Întrebarea este, ce anume cauzează eșecul în aceste contexte? Pentru a explica aceste probleme Frege a sugerat că, pe lângă denotare, numele și descrierile exprimă și un sens. Sensul unei expresii conține semnificația sa cognitivă este modul în care cineva concepe denotarea termenului. Folosind distincția dintre sens și denotare, Frege a explicat diferența în semnificația cognitivă dintre declarațiile de identitate de forma "a = a" și "a = b". Deoarece sensul lui "a" diferă de sensul lui "b", sensurile lui "a = a" și "a = b" sunt diferite. Referința (sau "referentul", "Bedeutung") unui nume propriu-zis este obiectul pe care îl însemnează sau indică (bedeuten), sensul său (Sinn) este ceea ce exprimă numele. Referința unei fraze este valoarea ei de adevăr, sensul ei este gândul pe care îl exprimă. De ce adevărat sau fals ca referință a propozițiilor? Gândul își pierde valoare pentru noi de îndată ce recunoaștem că lipsește referința uneia din părțile sale. Prin urmare, suntem îndreptățiți să nu fim mulțumiți de sensul unei propoziții și să ne întrebăm și spre referința ei. Pentru că, și în măsura în care suntem preocupați de valoarea adevărului, suntem deci împinși în acceptarea valorii adevărului unei propoziții ca fiind referința ei. Frege a justificat distincția în mai multe moduri. 1. Sensul este ceva posedat de un nume, indiferent dacă are sau nu o referință. De exemplu, numele "Odiseu" este inteligibil și, prin urmare, are un sens, chiar dacă nu există un obiect individual (referința lui) la care corespunde numele. 2. Sensul diferitelor nume este diferit, chiar dacă referința lor este aceeași. Frege a argumentat că, pentru ca o declarație de identitate precum "Hesperus este aceeași planetă ca și Fosforus" să fie informativă, numele proprii care însoțesc semnul de identitate trebuie să aibă un înțeles sau sens diferit. Dar, în mod clar, dacă afirmația este adevărată, trebuie să aibă aceeași referință. Sensul este un "mod de prezentare", care servește la iluminarea unui singur aspect al referentului. Pe scurt: (Sider 2005) • Este plauzibil să se conecteze cu un semn (nume, combinație de cuvinte, expresie) nu numai obiectul desemnat, care poate fi numit nominatum al semnului, ci și sensul (conotația, semnificația) semnului în care este conținută maniera și contextul de prezentare ... Nominatum pentru "luceafărul de seară" și "luceafărul de dimineață" sunt aceleași, dar nu și sensurile ... • Sensul unui nume propriu este luat de toți cei care sunt suficient de familiarizați cu limbajul sau totalitatea denumirilor din care numele propriu face parte ... • Legătura obișnuită dintre un semn, sensul său și nominatumul său este de așa natură încât corespunde un sens definit semnului și, acestui sens, îi corespunde din nou un nominatum definit; în timp ce niciun semn nu aparține doar unui singur nominatum (obiect). În diferite limbi și chiar într-o singură limbă, același sens este reprezentat de expresii diferite. Este adevărat că există excepții de la această regulă. Desigur, ar trebui să existe un sens definit pentru fiecare expresie într-o configurație completă a semnelor, însă limbile naturale nu îndeplinesc în multe privințe această cerință. Trebuie să fim mulțumiți dacă același cuvânt, cel puțin în același context, are același sens. S-ar putea să se recunoască faptul că o expresie are sens dacă este formată într-o manieră corectă din punct de vedere gramatic și reprezintă un nume propriu-zis. Dar dacă există o denotare care să corespundă conotației, nu este decis. Cuvintele "corpul ceresc care este la cea mai mare distanță de pământ" are un sens; dar este foarte îndoielnic să aibă un nominatum. "Atât nominatum, cât și sensul unui semn, trebuie distinse de imaginea asociată ... Imaginea este subiectivă; imaginea unei persoane nu este cea a altuia... [Un sens] poate fi o proprietate comună a multora și, prin urmare, nu este o parte sau un mod al minții unei singure persoane; căci nu poate fi negat că omenirea posedă o arie comună de gânduri care este transmisă de la o generație la alta." (pp. 218-19) Idei-cheie: (Sider 2005) 1. Sensurile sunt moduri de prezentare Sensurile sunt reguli care determină o referință pentru modul în care este lumea. Dacă, de exemplu, spui "luceafărul de dimineață", sensul este această regulă pentru determinarea referentului: găsiți obiectul care este o stea (corp ceresc) și se ridică dimineața. Sensul unei descrieri definite va implica astfel sensul predicatului conținut în descrierea definită. 2. Sensul este semnificația lingvistică Vorbitorii competenți înțeleg sensurile cuvintelor lor 3. Sens și ambiguitate Dacă un cuvânt are semnificație și este lipsit de ambiguitate, atunci are un singur sens 4. Sensul determină referința Dacă două expresii au același sens, atunci acestea au același referent (dacă au referent) 5. Referința nu determină sensul Două expresii cu aceeași referință nu este obligatoriu să aibă același sens ("luceafărul de dimineață" și "luceafărul de seară") 6. Sens fără referință O expresie poate avea un sens fără a avea un referent ("corpul ceresc care are cea mai mare distanță față de pământ") 7. Sensurile sunt publice Sensurile nu sunt idei sau imagini care să fie, în esență, private. Conform lui Ted Sider, un semn exprimă sensul și desemnează referentul său. Acest referent este obiectul prezentat de sens. Frege a sugerat că atunci când un termen (nume sau descriere) urmează după un verb de atitudine propozițională, acesta nu mai denotă ceea ce denotă în mod obișnuit (semnificația, referentul), ci sensul său obișnuit. Aceasta explică de ce principiul substituției identității nu reușește pentru termenii care urmează verbelor atitudinii propoziționale în rapoartele de atitudine propozițională. Frege a dezvoltat teoria sensului și a denotării într-o filosofie profundă a limbajului. Edward N. Zalta explică această filosofie printr-o propoziție simplă: "Ion iubește pe Maria". În opinia lui Frege, cuvintele "Ion" și "Maria" sunt nume, expresia "iubește" înseamnă o funcție, iar propoziția ca întreg este un nume complex. Fiecare dintre aceste expresii are atât sens, cât și denotare. Sensul și denotarea numelor sunt de bază; dar sensul și denotarea propoziției ca întreg poate fi descrisă în termenii sensului și denotării numelor și modului în care aceste cuvinte sunt aranjate în propoziție alături de expresia "iubește". Astfel, notăm: (Zalta 2018) d[i] se referă la denotarea numelui "Ion". d[m] se referă la denotarea numelui "Maria". d[I] se referă la denotarea expresiei "iubește". s[i] se referă la sensul numelui "Ion". s[m] se referă la sensul numelui "Maria". s[I] se referă la sensul expresiei "iubește". În opinia lui Frege, d[i] și d[m] sunt adevărații indivizi Ion și Maria, respectiv. d[I] este o funcție care operează asupra lui d[m] (adică, Maria), funcția () iubește pe Maria. Această din urmă funcție servește ca denotare a predicatului "iubește pe Maria" și putem folosi notația d[Im] pentru ne referi la ea în mod semantic. Acum, funcția d[Im] mapează d[i] (adică, Ion) la denotarea propoziției "Ion iubește pe Maria". Să ne referim la denotarea sentinței ca d[iIm]. Frege identifică denotarea unei propoziții ca una dintre cele două valori ale adevărului. Deoarece d[Im] mapează obiecte la valori de adevăr, este un concept. Astfel, d[iIm] este valoarea de adevăr Adevărat dacă Ion se încadrează în conceptul d[Im]; în caz contrar are valoarea de adevăr Fals. Deci, în opinia lui Frege, propoziția "Ioan iubește pe Maria" numește o valoar de adevăr. Propoziția "Ion iubește pe Maria" exprimă și un sens. Conform sugestiei lui Frege, s[I] (sensul expresiei "iubește") este o funcție. Această funcție ar mapa s[m] (sensul numelui "Maria") la sensul predicatului "iubește pe Maria". Să ne referim la sensul lui "iubește pe Maria" ca fiind s[Im]. Acum, din nou, Frege pare să sugereze că ar trebui să privim s[Im] ca o funcție care mapează s(i) (sensul numelui "Ion") la sensul întregii propoziții. Să notăm sensul întregii propoziții s[iIm]. Frege numește sensul unei propoziții un gând și întrucât există doar două valori de adevăr, el presupune existența unui număr infinit de gânduri. Cu această descriere a limbajului, Frege poate da o explicație generală a diferenței semnificației cognitive dintre declarațiile de identitate ale formulei "a = a" și "a = b". Semnificația cognitivă nu este luată în considerare la nivelul denotării. În opinia lui Frege, propozițiile "a = b" și "a = a" denotă aceeași valoare a adevărului. Funcția () = () mapează a și b la Adevăr, adică mapează a și a la Adevăr. Deci d[a = b] este identic cu d [a = a]; sunt amândouă Adevărate. Cu toate acestea, cele două propoziții în cauză exprimă diferite gânduri. Aceasta deoarece s[a] este diferită de s[b]. Deci gândul s[a = b] este diferit de gândul s[a = a]. Întrucât Frege a sugerat că termenii care urmează verbelor atitudinale propoziționale denotă nu denotările lor obișnuite, ci mai degrabă sensurile pe care le exprimă în mod obișnuit, întreaga propoziție denotă de asemenea sensul ei obișnuit, și anume un sens. Sensul unei propoziții este un "gând" (nu un obiect mental, totuși). Considerați gândurile ca fiind compuse din sensurile cuvintelor din propoziție. Referentul unei propoziții este valoarea sa de adevăr fie "Adevărat", fie "Fals". Ted Sider evidențiază principiile de compoziționalitate ale lui Frege: (Sider 2005) 1. dacă expresiile din două propoziții au aceleași sensuri (și sunt puse împreună în același mod) atunci acele propoziții au același sens 2. dacă expresiile în două propoziții au aceleași referințe (și sunt puse împreună în același fel), atunci acele propoziții au același referent "Sensul/referentul întregului este o funcție de sensurile/referințele părților" Referentul unui predicat este extensiunea lui. Sensul unui predicat este un "atribut". Referentul unei descrieri definite este exact ceea ce credeai; iar sensul este "direcțiile" pentru alegerea referentului, "modul de prezentare" al referentului (conține sensul predicatului în descrierea definită). Referentul unui nume propriu precum "Aristotel" este din nou evident omul, Aristotel. În ceea ce privește sensul, este în esență sensul unei descrieri definite: "În cazul unor nume cu adevărat corecte, cum ar fi "Aristotel", opiniile cu privire la sensul lor pot să se diferențieze. Ca atare, se poate sugera, de exemplu: discipolul lui Platon și învățătorul lui Alexandru cel Mare. Oricine acceptă acest sens va interpreta semnificația afirmației "Aristotel s-a născut în Stagira" diferit de cel care a interpretat sensul "Aristotel" ca învățător stagirit al lui Alexandru cel Mare. Atâta timp cât nominatum rămâne același, aceste fluctuații în sens sunt tolerabile. Dar ele ar trebui evitate în sistemul unei științe demonstrative și nu ar trebui să apară într-o limbă perfectă." (Frege 1892, 228) .............................. Cartea Prezentări și recenzii ale unor lucrări filosofice care au influențat conceptele și discursurile filosofice, și viziunea actuală asupra lumii. MultiMedia Publishing https://www.setthings.com/ro/e-books/filosofia-conteazaprezentari-si-recenzii/ Digital: EPUB (ISBN 978-606-033-259-6), Kindle (ISBN 978-606-033-258-9), PDF (ISBN 978-606-033-257-2) Tipărit, Format B5: ISBN 978-606-033-256-5 Smashwords (EPUB): https://www.smashwords.com/books/view/952060 Google (EPUB, PDF): https://books.google.ro/books?id=gOWmDwAAQBAJ eMag (Tipărit, PDF, EPUB, Kindle): https://www.emag.ro/filosofia-conteazaprezentari-si-recenzii-nicolae-sfetcu-pdf-pbro172p/pd/D8KC45BBM/ Facebook: https://www.facebook.com/Filosofia-contează-643610322778293/ Cuprins Despre sens și referință Structura normativă a științei Universalism - "Comunism" Dezinteresare Scepticism organizat Natura teoriilor Teorii și non-observabile Reguli de corespondență Cum sunt derivate noile legi empirice din legile teoretice Legile și rolul lor în explicarea științifică Două cerințe de bază pentru explicații științifice Explicația deductiv-nomologică Legi universale și generalizări accidentale - Ce diferențiază legile autentice de generalizările accidentale? Explicație probabilistică: fundamente Probabilități statistice și legi probabilistice Caracterul inductiv al explicației probabiliste Evenimente și particularități Numire și necesitate Prelegerea I - Prelegerea II Prelegerea III Concluzii Metodologia programelor de cercetare științifică Către o filosofie a tehnologiei Dinamica formală a tehnologiei - Trăsături ale tehnologiei moderne Aspectele materiale ale tehnologiei Către o etică a tehnologiei Viața în laborator Filosofia morală ca știință aplicată Progres sau raționalitate? Raționalizarea democratică Relativitatea existențială Cercetarea științifică este o datorie morală Principiul beneficiarității Principiul corectitudinii Coordonarea între variabile Antinomia variabilei Abordarea tarskiană Respingerea rolului semantic Abordarea instanțială Abordarea algebrică Abordarea relațională Semantica relațională pentru logica de primul ordin Referințe Despre autor Nicolae Sfetcu - De același autor - Contact Editura MultiMedia Publishing Despre autor Nicolae Sfetcu Asociat şi manager MultiMedia SRL și Editura MultiMedia Publishing. Partener cu MultiMedia în mai multe proiecte de cercetare-dezvoltare la nivel naţional şi european Coordonator de proiect European Teleworking Development Romania (ETD) Membru al Clubului Rotary București Atheneum Cofondator şi fost preşedinte al Filialei Mehedinţi al Asociaţiei Române pentru Industrie Electronica şi Software Oltenia Iniţiator, cofondator şi preşedinte al Asociaţiei Române pentru Telelucru şi Teleactivităţi Membru al Internet Society Cofondator şi fost preşedinte al Filialei Mehedinţi a Asociaţiei Generale a Inginerilor din România Inginer fizician Licenţiat în Științe (Fizică, specialitatea Fizică nucleară). Master în Filosofie. De același autor Alte cărți scrise sau traduse de același autor: • A treia lege a lui Darwin O parodie reală a societăţii actuale (RO) • Ghid Marketing pe Internet (RO) • Bridge Bidding Standard American Yellow Card (EN) • Telelucru (Telework) (RO) • Harta politică Dicţionar explicativ (RO) • Beginner's Guide for Cybercrime Investigators (EN) • How to... Marketing for Small Business (EN) • London: Business, Travel, Culture (EN) • Fizica simplificată (RO) • Ghid jocuri de noroc Casino, Poker, Pariuri (RO) • Ghid Rotary International Cluburi Rotary (RO) • Proiectarea, dezvoltarea şi întreţinerea siturilor web (RO) • Facebook pentru afaceri şi utilizatori (RO) • Întreţinerea şi repararea calculatoarelor (RO) • Corupţie Globalizare Neocolonialism (RO) • Traducere şi traducători (RO) • Small Business Management for Online Business Web Development, Internet Marketing, Social Networks (EN) • Sănătate, frumuseţe, metode de slăbire (RO) • Ghidul autorului de cărţi electronice (RO) • Editing and Publishing e-Books (EN) • Pseudoştiinţă? Dincolo de noi... (RO) • European Union Flags Children's Coloring Book (EN) • Totul despre cafea Cultivare, preparare, reţete, aspecte culturale (RO) • Easter Celebration (EN) • Steagurile Uniunii Europene Carte de colorat pentru copii (RO) • Paşti (Paşte) Cea mai importantă sărbătoare creştină (RO) • Moartea Aspecte psihologice, ştiinţifice, religioase, culturale şi filozofice (RO) • Promovarea afacerilor prin campanii de marketing online (RO) • How to Translate English Translation Guide in European Union (EN) • ABC Petits Contes (Short Stories) (FR-EN), par Jules Lemaître • Short WordPress Guide for Beginners (EN) • ABC Short Stories Children Book (EN), by Jules Lemaître • Procesul (RO), de Franz Kafka • Fables et légendes du Japon (Fables and Legends from Japan) (FR-EN), par Claudius Ferrand • Ghid WordPress pentru începători (RO) • Fables and Legends from Japan (EN), by Claudius Ferrand • Ghid Facebook pentru utilizatori (RO) • Arsène Lupin, gentleman-cambrioleur (Arsene Lupin, The Gentleman Burglar) (FR-EN), par Maurice Leblanc • How to SELL (eCommerce) Marketing and Internet Marketing Strategies (EN) • Arsène Lupin, The Gentleman Burglar (EN), by Maurice Leblanc • Bucharest Tourist Guide (Ghid turistic București) (EN-RO) • Ghid turistic București (RO) • Ghid WordPress pentru dezvoltatori (RO) • French Riviera Tourist Guide (Guide touristique Côte d'Azur) (EN-FR) • Guide touristique Côte d'Azur (FR) • Ghid pagini Facebook Campanii de promovare pe Facebook (RO) • Management, analize, planuri și strategii de afaceri (RO) • Guide marketing Internet pour les débutants (FR) • Gambling games Casino games (EN) • Death Cultural, philosophical and religious aspects (EN) • Indian Fairy Tales (Contes de fées indiens) (EN-FR), by Joseph Jacobs • Contes de fées indiens (FR), par Joseph Jacobs • Istoria timpurie a cafelei (RO) • Londres: Affaires, Voyager, Culture (London: Business, Travel, Culture) (FR-EN) • Cunoaștere și Informații (RO) • Poker Games Guide Texas Hold 'em Poker (EN) • Gaming Guide Gambling in Europe (EN) • Crăciunul Obiceiuri și tradiții (RO) • Christmas Holidays (EN) • Introducere în Astrologie (RO) • Psihologia mulțimilor (RO), de Gustave Le Bon • Anthologie des meilleurs petits contes français (Anthology of the Best French Short Stories) (FR-EN) • Anthology of the Best French Short Stories (EN) • Povestea a trei generații de fermieri (RO) • Web 2.0 / Social Media / Social Networks (EN) • The Book of Nature Myths (Le livre des mythes de la nature) (EN-FR), by Florence Holbrook • Le livre des mythes de la nature (FR), par Florence Holbrook • Misterul Stelelor Aurii O aventură în Uniunea Europeană (RO) • Anthologie des meilleures petits contes françaises pour enfants (Anthology of the Best French Short Stories for Children) (FR-EN) • Anthology of the Best French Short Stories for Children (EN) • O nouă viață (RO) • A New Life (EN) • The Mystery of the Golden Stars An adventure in the European Union (Misterul stelelor aurii O aventură în Uniunea Europeană) (EN-RO) • ABC Petits Contes (Scurte povestiri) (FR-RO), par Jules Lemaître • The Mystery of the Golden Stars (Le mystère des étoiles d'or) An adventure in the European Union (Une aventure dans l'Union européenne) (EN-FR) • ABC Scurte povestiri Carte pentru copii (RO), de Jules Lemaitre • Le mystère des étoiles d'or Une aventure dans l'Union européenne (FR) • Poezii din Titan Parc (RO) • Une nouvelle vie (FR) • Povestiri albastre (RO) • Candide The best of all possible worlds (EN), by Voltaire • Șah Ghid pentru începători (RO) • Le papier peint jaune (FR), par Charlotte Perkins Gilman • Blue Stories (EN) • Bridge Sisteme și convenții de licitație (RO) • Retold Fairy Tales (Poveşti repovestite) (EN-RO), by Hans Christian Andersen • Poveşti repovestite (RO), de Hans Christian Andersen • Legea gravitației universale a lui Newton (RO) • Eugenia Trecut, Prezent, Viitor (RO) • Teoria specială a relativității (RO) • Călătorii în timp (RO) • Teoria generală a relativității (RO) • Contes bleus (FR) • Sunetul fizicii Acustica fenomenologică (RO) • Teoria relativității Relativitatea specială și relativitatea generală (RO), de Albert Einstein • Fizica atomică și nucleară fenomenologică (RO) • Louvre Museum Paintings (EN) • Materia: Solide, Lichide, Gaze, Plasma Fenomenologie (RO) • Căldura Termodinamica fenomenologică (RO) • Lumina Optica fenomenologică (RO) • Poems from Titan Park (EN) • Mecanica fenomenologică (RO) • Solaris (Andrei Tarkovsky): Umanitatea dezumanizată (RO) • De la Big Bang la singularități și găuri negre (RO) • Schimbări climatice Încălzirea globală (RO) • Electricitate și magnetism Electromagnetism fenomenologic (RO) • Știința Filosofia științei (RO) • La Platanie Une aventure dans le monde à deux dimensions (FR) • Climate Change Global Warming (EN) • Poèmes du Parc Titan (FR) • Mecanica cuantică fenomenologică (RO) • Isaac Newton despre acțiunea la distanță în gravitație Cu sau fără Dumnezeu? (RO) • The singularities as ontological limits of the general relativity (EN) • Distincția dintre falsificare și respingere în problema demarcației la Karl Popper (RO) • Buclele cauzale în călătoria în timp (RO) • Epistemologia serviciilor de informaţii (RO) • Evoluția și etica eugeniei (RO) • Filosofia tehnologiei blockchain Ontologii (RO) • Imre Lakatos: Euristica și toleranța metodologică (RO) • Controversa dintre Isaac Newton și Robert Hooke despre prioritatea în legea gravitației (RO) • Singularitățile ca limite ontologice ale relativității generale (RO) • Filmul Solaris, regia Andrei Tarkovsky – Aspecte psihologice și filosofice (RO • Tehnologia Blockchain Bitcoin (RO) • Fizica fenomenologică Compendiu Volumul 1 + 2 (RO) • Causal Loops in Time Travel (EN) • Chinese Fables and Folk Stories (Fables et histoires populaire chinoises) Mary Hayes Davis, Chow-Leung (EN-FR) • Isaac Newton on the action at a distance in gravity: With or without God? (EN) • Isaac Newton vs Robert Hooke sur la loi de la gravitation universelle (FR) • Epistemology of Intelligence Agencies (EN) • The distinction between falsification and refutation in the demarcation problem of Karl Popper (EN) • Isaac Newton vs. Robert Hooke on the law of universal gravitation (EN) • Evolution and Ethics of Eugenics (EN) • Solaris, directed by Andrei Tarkovsky Psychological and philosophical aspects (EN) • La philosophie de la technologie blockchain Ontologies (FR) • Philosophy of Blockchain Technology Ontologies (EN) • Isaac Newton sur l'action à distance en gravitation : Avec ou sans Dieu ? (FR) • La reconstruction rationnelle de la science par le biais des programmes de recherche (FR) • Imre Lakatos: L'heuristique et la tolérance méthodologique (FR) • Épistémologie des services de renseignement (FR) • Boucles causales dans le voyage dans le temps (FR) • Le film Solaris, réalisé par Andrei Tarkovski Aspects psychologiques et philosophiques (FR) • Les singularités comme limites ontologiques de la relativité générale (FR) • Etica Big Data în cercetare (RO) • Teorii cauzale ale referinței pentru nume proprii (RO) • La distinction entre falsification et rejet dans le problème de la démarcation de Karl Popper (FR) • Epistemologia gravitației experimentale – Raționalitatea științifică (RO) • The Adventures of a Red Ant, by Henri de la Blanchère (EN) • Big Data (RO) • Tapetul galben, de Charlotte Perkins Gilman (RO) • Evolution et éthique de l'eugénisme (FR) • Imre Lakatos: Methodological Tolerance and Heuristic (EN) • Gravitația (RO) Contact Email: nicolae@sfetcu.com Skype: nic01ae Facebook/Messenger: https://www.facebook.com/nicolae.sfetcu Twitter: http://twitter.com/nicolae LinkedIn: http://www.linkedin.com/in/nicolaesfetcu YouTube: https://www.youtube.com/c/NicolaeSfetcu Editura MultiMedia Publishing web design, comerţ electronic, alte aplicaţii web * internet marketing, seo, publicitate online, branding * localizare software, traduceri engleză şi franceză * articole, tehnoredactare computerizată, secretariat * prezentare powerpoint, word, pdf, editare imagini, audio, video * conversie, editare şi publicare cărţi tipărite şi electronice, isbn Tel./ WhatsApp: 0040 745 526 896 Email: office@multimedia.com.ro MultiMedia: http://www.multimedia.com.ro/ Online Media: https://www.setthings.com/ Facebook: https://www.facebook.com/multimedia.srl/ Twitter: http://twitter.com/multimedia LinkedIn: https://www.linkedin.com/company/multimedia-srl/