Katolicka univerzita v RuZomberku Pedagogicki fakulta POSOLSTVO .IANI PAVLA II. 2016 ,rSriiasn6 rtzvy a trendy v..." Zbornik z medzinirodnej vedeckej konferencie konanej vdioch 21.-22.aprila20l6 v Poprade Konferencia sa uskutodnila s podporou Pedagogickej fakulty Katolickej univerzity, d. projektu CAPF 4l5l20l5 RuZomberok 2016 I(ATOLICXA T'MVETZITA V TUZOMBERKU Itd.god.ki frt t , K.cdn mtn.rm.ri! Poprrd NSTrLn JURAJA piLES,a v LEvOCr, Sr,OvENsKo VYSOKA SKOLA KARLOvY vARY,CESXi REPUBLIxA PAlilsTwow^ wYzszt szKot"A zArtoDowA w CHELMIE. pol,sxA KLINIKA DTITCH JLF UK A SODT'RCH,M,, DOLNV SMOKOVEC, SIOVENSKO FiItO'I: doc, P..dD.,ThDr. Anior Linil,PhD. -KrrolichuniE it v Ruronb.do, PF Popmd \YSOKa SKOLA MEDZINiRODNEHO PODNIKANTA ISM SLOVAKIA PRESOV, PhDr. KrrariD Grd10v6 UPIS v Koaicieh, Fil@ficti htutra Kolice st,ovENsl(o WcHoDoEUR6psKA A6ENTT'RA pRE RozvoJ, N. o., poDHijsxa, sLovENsKo d@, P&dDr. TlDr. Arlon Lisil, PhD, PnDr. Kdiflna CEnovi Mgr, Ma.idi Anlex PhD. ln& te Joiltoei, PhD. Mar. AnEcrlchol kov6 posol,sTvo JANA pAvLA II. 2016 l.& 1*:]Dr1!1r".'.d:cs..-. -ff,'###"-'^" ,,SiIasn6 vfzvy a tr€ndy v..." pDf, Ing. Bohusllv! Mih.laovi, PhD. Zbomfk z medzin6rodD€J vedeckeJ konferencie doc JUDi' PhDr' lili Bfli' csc konanej v dioch 21. 22. aprila 20i 6 v toprade p@i d'hdb Pioti Mo- -\lt ll VERBUM Technicki spoluprr{ca: PhDr. Katarina Greiovri PaedDr. Jdn Cera, PhD. Zajazykovt a formilnu rlpravu zodpovedaji autori prispevkov VERBUM vydavatel'stvo Katolickej univerzity v RuZomberku Hrabovskii cesta 5512/1A,034 0l RuZomberok verbum@ku.sk rsBN 978-80-56r-0369-2RuZomberok 2016 OBSAH st-ovo NA Uvoo.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .17 ; POZDRAV REKTORA KATOLICKEJ UNIVERZITY V RU2OMBERKU,.,...................., I8 SrsrnN NASnLKA r00. vYnoim NARoDENTA ... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .21 PLENARNE VYSTUPENIA ........................ 24 ONTOLOGICKC R UETOUCrcC POCHYSENIA EKONOMIE HLAVNEHO PNUOU Ladislav Andnisik . . . . . . . .25 BASIC NEEDS IN EDUCATION Mihai l Calalb. . . . . . . . . . . - - .54 CONTEMPORARY MIGRATION AND MIGRANTS AS VICTIMS OF CRIMINAL ACTS Nikola Dujovski , SneZana Mojsoska.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .60 O PODE TROCHU INAK Juraj Hra5ko.. . . . . . . . . . . . . .70 POZNAMKY K FENOMENU FYZIKALNYCH KONSTANT Ji l ius Krempaskl i , Mari6n Ambro2y.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . -75 EXISTENENA KAUZA Stefan Kassay.. . . . . . . . . . .78 r6nv zvernAvANtA v zAp,q,oN*cs KARpATocH. ICH GENEZA A STRATIGRAFIA J6n Kost 'e1ik.. . . . . . . . . . . . . .87 THE PERSONAL STRUCTURE OF SELF-DETERMINATION IN THE PHILOSOPHY OF KAROL WOJTYI-A Hans Kdchler.. . . . . . . . . . . .99 UVEHY O VVZVE TEORII MANAZMENTU Z POHLADU BUDUCNOSTI Franti5ek Liptr ik.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , l04 SCIENTTFIC KNOWLEDGE. PERSONAL FREEDOM AND SOCIAL JUSTICE Milod V. Lokaj idek, Ji l i Proch6zka... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I l0 VZDUCH, KTORIi DVCHAME Stefan Luby, Mart ina Lubyov6... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I 15 POROZUMENIE AKO ODHALOVANIE VVZNAMU PeterOndrejkovid... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .123 ANOMIA V RODINE? Peter Oldrejkovid .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I 30 KLIMATICKA ZMENA A ENCYKLIKA LAUDATO SI'OD PAPEZA FRANTISKA Du5an Podhorskt.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 138 TEORIE, METODOLOGIE A SYSTEM METOD VEDECKEHO POZNANi V KRIMINALISTICE Viktor Porada.... ........ 146 PRAVDA A DOBRO V NAUKE SV. JANA PAVLA II. Anton Tyrol s0iasnf TRENDy A v*zvy v MANAZMENTE, MARKETTNGU A EKONOMTKE ................................ 154 KNOWLEDGE WORKER AND HIS COMPETENCIES Miiria Antalov6. ........ 165 SOCIAL ENTREPRENEURSHIP VERSUS PUBLIC FINANCE Vojtdch Beck .. . . . . . . . . . .174 PRISTUPY K REGIONALNiUU nozvo:I, RoZPoETU A SPRAVE MAJETKU Jii i Bedica... . . . . . . . . . . . . . . 180 NAVRHY PRE DANOVU PoLITIKU sLoVENSKEJ REPUBLIKY ZuzantaBnwJzovli......,...........--.... ....... 188 ZNALOSTN'I MANAZMENT A INOVAENV POTENCIAL Anna Diaiikov6. MANAZERSKE SYSTEMY A SLOVENSKA NARoDNA AKREDITAENA SLUZBA (SNAS) Jaroslav Dernko. Llubica Cem6... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .205 INNOWACJE I TECHNOLOG]E INFORMACYJNO-KOM UNIKACYJNE W PROCESIE NAUCZANIA AKADEMICKIEGO Malgorzata Dubis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 3 KONKURENENE Vf UONN LOGISTICKVCH SPOLOENOSTi VYUZiVANfCH OUTSOURCING PRI VYKoNAVANi .IEDNoTLIVVcH PODNIKOV\'CH EN.INOSTi Kfaudia Gubov6, Patrik Richnrik .........223 sueASNE TRENDy A vVzvy v MANAZMENTE ZELEZNIdN.iCU poouxov Danka Harmanov6, Dominik Hannan... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .233 NEW CHALLENGES FOR SUSTAINABLE TOURISM Eva Hvizdov6... . . . . . . . .242 HODNOTENIE KONOMIKY A MANAZOVANIA MALVCH A STREDNYCH PODNIKOV Jana Janidkov6.. ........249 159 197 APLIKACE KONFRONTAENEJ MATICE V MANAZMENTE Michal Jendo.. . . . POSTAVENIE JEDNOTLIVCA V SYSTEME SPOLOEENSKY ZODPOVEDNEHO PODNIKAN]A ..258 Miroslava Kolct inovr i , Vladirni l Hiadlovskj . Duian MiStuna.. . . . . . . . . . . . . . . .261 THE INFLUENCE OF PACKAGING DESIGN ATTRACTIVENESS ON CONSUMER'S BEHAVIOUR Torn65 Koprda... TENOVA EKONOMIKA A JEJ PRE.IAVY VO VZiAHU K TRHU PRACE DanielaPala5dakov6.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .276 SoCIALNE ZRUCNOSTI AKo KONKURENCNA V\'HODA PREDAJCOV Miroslav Polddck .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 284 TRENDS IN DISTRIBUTION CHANNELS OF FOOD PRODUCTS Michal PnrZinsky 291 ORGANISATIONAL CULTURE AS THE DETERMINANT OF ATTITUDES AND ENAGAGEMENT LEVEL OF THE MEDICAL STAFF Marzena Pyel-Kopc2yr iska.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .299 KRESTANSKE HODNOTY V MANAZERSKEJ ETIKE . lozef Poladko.. . . . . . . . . .305 MERANIE A HODNOTENIE SPOKOJNOSTI ZAMESTNANCOV VO VVROBNOM PODNIKU Jilia Rakovskii . ) l+ .319 .324 MODERNE PRiSTUPY PRE SPOLOCENSKY ZODPOVEDNE PODNIKY Dorninika Sokolovski i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .334 EKONOMICKE. SOCIALNE A ETICKE IMPLIKACIE DANOVVCH UNIKOV .lozefSt ieranka. lvetaNov6kovr i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .341 THE EU STRATEGY FOR THE DANUBE REGION SUPPORT MEASURE FOR BUILDING PROSPERITY INTHE DANUBE REGION Jaroslava Sziidi ) ) l vZTAH NARODNEJ KULTURY A VYBRANVCH FIJNKCIJ MANAZMENTU Helena Saj gal ikovri . LukriS Copu5 .. . . . . . . . . . . . . . . ,,ZLATE PRAVIDLO V PODNIKANi _ ZASTARANV PREZITOK ALEBO NAD.ASOVA CESTA?'' Dana Sirkovsk6 vVzNAM AUTENTTzAcE A SrFRovANi pRo zAJISTENi sezpeixosrl INFORMACNiCH SYSTEMiI Vladinrir Srnejkal, Jindiich Kodl AKTUALNi VVCHoDISKA STRATEGICKEHo MANAGEMENTU Ivan V6gner. . . . . . . . . . . . .370 TRENDY V SYSTEMOVOM MYSLENi SO ZAMERANiM NA MANAZERSKE EINNOSTI Petr Vyhnal . . . . . . . . . . . . . .379 VYUZiVANIE VYBRANVCH NASTROJoV NA ANALYZU KoNKURENCIE V MSP NA SLOVENSKU Katar ina Zin-remranovd. Lucia Bartkovr i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .386 s0insnf TRENDy A v*zvy v spoLoeENSKricH A HUMANTTN.ICH VTnACH ...........396 THE VALUE OF HUMAN LIFE IN TRILOGY ODTIENENE OBLOMKY /TONED SPLINTERS/ BY LAJOS GRENDEL Magdaf dna Bardnyiovd, Tibor 2i1ka.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .397 KATEIOPI4-q CNYqAIZHOTO B .IHAJIEKT}IKE TE|EJ]' I,I OCHOBHbIE NOH'TI4' TEOPH14 BEPO'THOCTEIZ Arerceii I,IsaHosr,r Eeloycoa 406 4t3 SOCIALNO-ANTROPOLOGICKY NOZVER PRAVDY O CLOVEKU A O SVETE Jozcf Bicfak SOCALNY BLAHOBYT A FENOMEN SPoLoENEHo DoBRA JozefBielak... . . . . . . . . . .420 RESENIE OTAZKY EXTREMNEJ CHUDoBY A SOCIALNEHo VYLUCENlA NA PRINCiPOCH VYCHADZAJUCICH z KRESiANSTVA Martina Bocinovd. Katarina Slobodovd Novrikov6 .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .428 SpEclrxAcrn soctALIZAdNVcH pnoer-Er\aov ADoLESCENTov Miria Borov:i . . . . . . . . . . .434 AKTUALNE PROBLEMY CHUDOBN\iCH ROMSKYCH KOMLNiT Gizela Brutovsk6.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .441 SOCIAL AND PSYCHOLOGICAL ASPECTS OF FUTURE TEACHER'S TRAINING Olena Budnyk.. . . . . . . . .451 A PO MATURZE CHODZILISMY NA KREMOWKI.. . Iwona Burkacka .. . . . . .459 NAUKA A ETIKA CIRKVI _ KOMPAS ALEBO FATAMORGANA V MENIACOM SA SVETE PRACE Monika earnbrilikovri . POLITICAL LEADERS Alexander eernez.. . . . . . . . . . . .46l t AS PUBLIC ACTORS IN SLOVAKIA 360 476 VVZNAM INTER-DISCIPLINARITY PRE KONSTITUOVANIE FILOZOFICKEJ ANTROPOLOGIE Martin Cengeri.. INTERPOHLAVNE ROZDIELY V URO\TNI EMPATIE A PROSOCIALNOM SPRAVANi V OBDOBi NESKOREJ ADOLESCENCIE Dominika Doktorovd.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 490 TRENDY ROZHODUJUCICH NEROVNOSTi V PRiJMOCH STARSiCH LUDi S DOPADMI NA SPOTREBU V SR Gabric la Dor,6l 'ovr i . Jdn Ko8ta. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .500 ROZVOJ NARODOV V CHAPANi JANA PAVLA II. A JEHO NALIEHAVOSi DNES AlZbeta Dufferov6.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .509 f lOCTfyMAH143M : HOBbIE fOP143OHTbl Cepref i Harrnoan,r faspos.. . . . . . . . . . . . . . . 5 lJ NOVE TEORETICKE PRiSTUPY V SOCIALNEJ PRACI S DROGOVO ZAVISI ' iVI OSOBAMI Katar ina Grer iovd, Anton Fabian.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .519 SUPERViZIA V BO.I I PROTI MOBBINGU U SOCIALNYCH PRACOVNiKOV VO VERE.INE.I SPRAVE Adriana Grigerovd, Lubomir Pekardik. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .526 CHARAKTERISTIKA TVORBY DANIELY KAPITANOVE.I V LNERARNOM KONTEXTE Hana Guzrnicki . . . . , . . , . , . . , . , . . . , . . . . . . .538 VYBRANE ASPEKTY DIFERENCIACIE NAZOROV*CH POZiCIi NA INTERRUPCru Nikola Ha|diSdkovd.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .543 PREFERENCIE. NAZORY A SPRAVANIE PRIJiMATELOV SLOVENSKEJ MEDdLNEJ KULTURY Vladirni la Hladikovi i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 553 (ANTI)UTOprCr-e OOXeZv pRE SUCASNU SPOLOCNOST Mari in Horcnskt. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .566 CHARAKTERISTIKA SOCIALNEHO PORADENSTVA SENIOROM TornriS Hudrik 481 SrArNn uvrnovA poltrtKA AKo FAKToR posoBlAcl NA MLADVcH ruDi PRI CH ROZHODOVANI O ZNIOZEN' SI RODINY Anna Chochol i ikov6, Anton Lisnik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .594 PRiNoS SoCIALIZACIE PRE ELoVEKA V oBLASTI SponTu Katar ina Chovancovd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .604 ODPUSfANIE AKo DUCHoVN.i ROZMER Cl-ovgr,c A JEHo ZIvorR Elena l5tv i inovd, Kr ist ina I5tv i inove . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6 I 2 VOLTAIROV ROMAN CANDIDE _ POKUS O VVKLAD SYMBOLOV Jin Jakubcj . . . . . . . . . . . . . . .620 THE NUMBER OF THE SINCULAR SQUARES IN THE SPECIAL LOCAL RING Rast is lav Jurga.. . . . . . . .630 SOCIALNA N UZEUNA KOHEZIA V ODKAZE JANA PAVLA II. SlavornfrKarabino5.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .633 NOVA PARADIGMA Vo FILozoFII A VEDE Pctcr Kohf i t . . . . . . . . . . . . . . .638 PRECO JE INTROSPEKCIA PROBLEMOM? Mati5 Kolodik. . . . . . . . .648 NIEKTORE ASPEKTY KUPELNEHO CESTOVNEHO RUCHU NA SLOVENSKU, JEHO PROBLEMY A V\iZVY Kamil KySel 'a, Lenka Re2ni ikovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .652 STRATEGIE ZVLADANIA RODINY SO ZAVISLVM iI-ENOU Ncla Laciakovf. . . . . . . .661 LASKA V zIvoTqJANA PAVLA II. AKo MORALNE PoSoLSTVo PRE SOCIALNE SLUZBY Lldia Lehoczk: i , Katar ina Vankovr i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .67[J SATYSFAKCJA ZE ZW L4ZKU MALZENSKIEGO A pOZtOM INTELIGENCJT EMOCjONALNE.I PA RTN EROW J acek I-ukasiewi cz, Kazimierz Swigs, Urszula JastrzEbska-Socha . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .679 DIAGNOZA R95 AKO SOCIALNO.EKONOMICKV PROBLEM Iludmila Lysd.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . i03 JAN PAVOL I I . A ROMOVIA Mart in Majda.. . . . . . . . . . . 710 SOEASNE TRENDY NA DRoGoVE.I SCENE V SLoVENSKE.I REPUBLIKE Michal Marko. . . . . . .572 Srou AKo arNrrEL Srolsreuo vEru Eva Chlapedkovi i . . . . . . . . . RODINA AKO CINITEL Eva Chlapedkov6.. . . . . . . . . FORMU.IUCI MORALNE HODNOTY DETI MLADSIEHO .. . .578 FORMUJUCI MORALNE HODNOTY DETi . . . . .7 t6 NAD UVAHOU.IOSEPHA R TZINGERA O KRASE Monika Midudovd .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .725 s88 APPLYING COMPANY'S SOCIAL WORK AT THE SELECTED COMPANY Zuzana Moravcovi i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . - . . . . . . . .728 ircvpr v BEZpEcNosrNiM sysrEMU A vyMEZENi polHa0 KOMPLEXNi BEZPEENOSTI Stanis lav Nedas, Eduard Bruna, Viktor Porada.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .735 STAV KOGNITiVNYCH SCHOPNOSTi SENIOROV ZIIUCICH V DOMOVE DOCHODCOV: ROZDIELY MEDZI VEKOV* V I TRTECORIRII I V\7VOJ PROGRAMATIKY SLoVENSKVCH PoLITICKVCH STRAN Miroslav Radek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .854 POTENCIALNE HROZBY CBRN TERORIZMU: POTREBA DIALOGU S VERE.INOSTOU .lozef Sabol. Bediich Sest6k .. . . . . . . . . . . . . .863 JAN PAVOL II _ FENOMEN V MEDIALNOM PRIESTORE Jin Sabo1.. . . . . . . . . . . . . . . . . .1373 WSP6LCZESNA RODZINA I.IE.I ZNACZENIE w wYCHOWANIU PRZYSZI-YCH POKOLEN Malwina Setkowicz .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 879 TRENDY VOLEBNi NEUEASTI V EESK.E REPUBLICE Josef Smolik . . . . . . . . . . . . 884 DOBRA SPOLO.NOST V DTELE I. KANTA AKo VVZVA PRE SUEASNOSi Krist idn Stacho .. . . . . . .892 INNOWACYJNOSC W PSYCHOLOGII Marian Zdzislaw Stepulak. NA.O SU NAM HUMANITNE VEDY? Luk65 Svihura. . . . . . . . . .908 MOZNOSTI bnISIeHo VZDELAVANIA SocIALNYCH KURATORoV Janeta Teluchovi i . Kr ist ina Kazirnierovr i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .913 ORDOLIBERALIZMUS A ODKAZ.IEHO HODN6T PRE SUCASNOST M6riaTokdrovi . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .919 VIZUALIZACIA ETICKVCH KONCEPCIi Adr iana Tornajkov6.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .927 SYMBOLY KRIMINALNiHO TETOVANi_ INTERPRETACE A VVZNAM Barbola Vegr ichtovd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .933 DIGITAL LITERACY AND ADAPTATION PROCESSES IN THE CONTEXT OF INFORMATION AND COMMUNICATION TECHNOLOGIES OF NEW MEDIA IN SLOVAKIA Ivana Vi tekov6.. . . . . . . .942 NOVE PODOB\'ZUNNRI-ISTIXY V ERE INTERNETU .T6n Vi5iovsk! . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .95 I LINGUISTIC PICTURE OF THE YOUTH IN THE TEXTS OF JOHN PAUL I I . Dorota Zdunkiewicz-Jedynak.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .957 Dagnar Nemiek. Alexander Simou....... TRANSLATION IN THE CLASSROOM 141 Malt in Ndrnec.. . . . . . . . . 753 ROMSKA OTAZKA Z HLADISKA VEREJNEJ MIENKY A PRAVNEHO PORIADKU SLOVENSKEJ REPUBLIKY Dorninika Neupauerovd.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .760 NIETZSCHE. FOUCAULT. GENEALOGIA Stanislav Olejiir KOMPARACIA PREFERENCIE HODNOT U MLADEZE Lenka Pastern6kovii.... KULTURNE DIMENZIE HODNOTOVYCH POSTOJOV .Iana Pecnikovi i . . . . . . . . 781 NIEKTORE OBLASTI PRAVA V KONFRONTACII SO SOCTALNOU NAUKOU CIRKVI Mart in Piry.. . . . . . . 899 / tlo 773 CASE STUDIES OF INVOL\/EMENT OF VOLUNTEERS IN ORGANIZED EVENTS Krist ina Pompurovd. Marta Vr i inov6, Andrej Malachovsk; i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .798 THE POLITICAL DIMENSION OF FEMINISM POLISH WOMEN'S ROLE IN BUILDING DEMOCRACY IN THE BEGINNING OF XX CENTURY Malgorzata Posy|ek. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .808 THE POLITICAL IMACE . ANALYSIS OF THE PROCESS OF MEDIATIZATION AND THEA'fRICALIZATION IN TERMS OF ELECTORAL SUCCESS MalgorzataPosylck. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .818 CRITIQUE OF GUYER'S READING OF KANT'S REFUTATION OF IDEALISM IN .'KANT AND THE CLAIMS OF KNOWLEDGE" Mazdak Rajabi.. TRESTNY CIN TERORIZMU AKO LECITIMNY DOVOD OBMEDZENIA OSOBNEJ SLOBODY PRI ZADRZANi A VAZBE Sergej RonrZa... . . . . . . . .844 ESTETICKE VNiMANIE Alexandra Rychtardikov6 .. . . . . . . . . . . . . . . . .791 .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 834 851 usrnvNi poHLED NR pRAvo AZyLU-NEJDE o SEBEVRAZDU rnEsTnNsre EVRopy. NEBO JEN o neSrNi guvtRNIrAnNi retnstRorv v g\?vnlp osvnNsrg ft. iStr Vladirni l Zoubek . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .962 suriesNr TRENDy l v.izt y vo vEDE a rrz'DEL4vaNi...................,.................968 ErrcrcE. ASpEKTv JAZyKovEJ vVcHovy n rovuNtxActp s ntpieTov Beiita Akinriakovri. vvuiovRNrn sueesNe rnr JAn Bajtos... . . . . COOPERATION BETWEEN THE PHYSIOTHERAPIST AND THE PATIENT'S FAMILY El2bieta Cygnar, Krzysztof Rejrnan, M a-sdalena 2nruda-Palka, Anna Tyka, Beata Rejn.ran. Marcin Kmiecik... NAUCZANIE I WYCHOWANIE DZIECKA W SWIETLE WARTOSCI EMANCYPACYJNYCH I KRYTYCZNYCH lwona Czaja-Chudyba.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .991 VVZVY RoKU 20I6 Vo VZDELAVANi BUDUCICH DIPLOMATOV N]ELEN V BEZPEENOSTNOM SEKTORE Ladislav Cer i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1000 POVEDOMIE VYSOKOSKOLSKVCH STUDENTOV V OBLASTI ODPISOVANIA A PIACIATONSTVA NA SPU V NITRE Eleon6ra Cenr6kov6, Lucia Pal5ovr i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1005 INTEGROVANE TEMATICKE VYUCOVANIE AKO FORMA ALTERNATi\TNEHO VZDELAVACIEHO PROCESU Liana e iznr6rovd l0 l6 PEDAGOGIKA TELA PODLA JANA PAVLA II. VS. NEOEMANCPAENA SEXUALNA PEDAGOGIKA Veronika Dubecki i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1023 ROZVOJ VIDEO ANALYZY.. IEJ VYSKUM A POZNANIE Mart in burovec, Mi lan Kutaj . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1031 vVuKA.,rNFoRMATIcKVcH" pREDMETU Nn EKONoMICKVcH (MANAZERSKvCHI SrUOr.nriCn pROCRen ECU Josef Fiala, Jaroslav Sigut, Jan Ministr. . . . . . . . . . . . . . . . . . 1037 MOZNOSTI POUZITIA SLOBODNEHO SOFTVERU V PROCESOCH VYSOKOSKOLSKEHO VZDELAVAN IA MatriS Formanek .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10 12 MEXKYIIbTYPHA' KOMMYHI4KAUh' 14 IIPOUECC OSYqEHI4-,I .9n fa:rro.. . . . . . . . . . . . . . 1049 MATEMATICKE uZ zisxaN.fcu Dal ibor Gonda.. I 056 PERCEPCIA ZENSKEJ RoZPRAVKoVEJ HRDINKY DETSK\'M A DOSPELVM PUBLIKOM Lcnka Gogov6, Lcnka Rcgmtov6 ...... 1064 TVORIVOSf UCITELA FILOZOFIE VZDELAVANIE ZALOZENE NA D6MYSELNEJ APLKACII VEDOMOSTi A ZRU.NOSTi . . . .1072 ERICAN VALUE MAPPING OF THE WORLD ODBORNYCH TECHNICKYCH PREDMETOV AKCENTUJUCE NDY V ODBOROVEJ DIDAKTIKE 969 977 Andrea Gondov6... . . . . . . . CONTEMPORARY AM Olena Hundarenko....... 985 THE DEVELOPMENT OF EDUCATIONAL SPACE A MOUNTAIN SCHOOLS OF THE CARPATHIAN REGION OF UKRAINE Inna Chervinska . . 1090 DIFFICULTIES EXPERIENCED BY STUDENTS AND THEIR RESILIENCE .lustyna Iskra, Waldemar K1inkos2.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1094 INTERFACE FOR READING DATA FROM ID CMOS SENSOR HAMAMATSU SIOO77 WITH BUILD-IN A/D CONVERTER Vladis lav Janr ik. LLrddk Bar1ondk.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I 103 ZAKLADNE V\ iCHoDISKA, TRENDY A STRATEGIA VVSKUMU A VVVoJA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE Miiria Kadirkovd I 109 RAISING A CHILD IN THE CONTEMPORARY TIMES Jolanta Karbowniczek.. . . . . . . . . , . , , , - . . . . . . 1 I 17 Srcor-srs pRoSTREDIE spoLUpRAcA LEBo RIVALITA? Viera Kleinovi i . . . . . . . '1125 STUDENTS' INTERPERSONAL RELATIONSHIPS AND THEIR PERSONALITY Waldemar Kl inkosz, Justyna Iskra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I 132 TRADICIE A PREMENY MULTIKULTURNEJ V\'cHoVY NA SLOVENSKU Igor Kominarec, Edi ta Kominarecovd.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . l '14 ' l CUDZOT AZY ENA A INTERKULTORNA KoMPETENCIA MANAZEROV A STUDENTOV MANAZMENTU PRE PoTREBY HoSPoDARsKEJ PRAXE NA SLOVENSKU Iveta Kontrikovri.. . . . 1148 SCHOPNOSi VYSOKOSKOLATOV TNITICXY MYSLIEf _ ODRAZ ICH PREGRADUALNEJ PRiPRAVY V KONTEXTE SCHOPNOSTI NAPLNAi EDUKACNE VYZVY Martina Kosturkov6, Valentina Suftikov6. Janka Ferencov6 ................. 1 154 REGIONAL DISPARITY AS PUBLIC HEALTH FORMINC FACTOR Olga Kozlova, Elena Bedrina, Tamara Kuprina .......... I 165 vVcHovNE pOsoBENlE AKo pRosrRrEDoK socrALNEJ TNKLUZTE RoMov Ludmila Krajdir ikovd .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I l7l APPLICATIONS OF MONTESSORI METHODS IN PRAXIS Helena Kuberov6 .. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I | 79 STRATEGIC MANAGEMENT IN ACADEMIC MIGRATION SPACE Tamara V. Kuprina, Anna Petr ikova. . . . . . . . . . . . . . . , . . . . . . . . . . I 185 DRUHY UMELEJ INTELIGENCIE Miriarn Liptr ikovt.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . I193 SOCIALNA OCHRANA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE V PRVEJ DEKADE 2I. STOROEA Zuzana Mackov6... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . | 199 VPLYV OSOBNOSTNVCH PREDIKTOROV SYNDROMU VYHORENIA NA VYROV]\AVANIE SA SO STRESOM U STUDENTOV OSETROVATELSTVA Ludrnila Majernikovri, Anna Hud6kovri, Andrea Obrodnikovri ............. l2l I TEACHER AS A DECISNE FACTOR MOTTVATING LEARNING Zuzana Malacki i . . . . . . . l2l8 PROKRASTINAiNi CHOVANi Z POHLEDU OSOBNOSTNiCH CHARAKTERISTIK .lana Matochovd .....1222 METODIKA CLIL NA I. STUPNI ZS SO ZAMERANiM NA ANGLICKV JAZYK Silvia Olenikov6 .....1227 VYBRANE ASPEKTY EVALUACIE V BIOLOGII NA GYMNAAU Andrea Ondru5kov6... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1232 POSILOVANi INDIVIDUALNi ZOOPOVEONOSTI V OBLASTI FINANdNi GRAMOTNOSTI V TERCIARNiV R CTIOZIVOTNiM VZDELAVANi Dagnrar Jakubcovri, L'ibu5e P6lenidkovrl....... .....,,.......1239 VYBRANE MOTIVAENE .TMTET-S VOTBY V\IBEROV\iCH PREDMETOV V PROCESE VYSOKOSKOLSKEJ EDUKACIE M6ria Sirot iakove... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1246 SEBAREFLEXIA KO NASTROJ ZVYSOVANIA KVALITY PEDAGOGTCKEJ PRAXE V PREGRADUALNEJ PRiPRAVE UEITELOV Mariana Sirotov6, THE OUTLINE OF TEACHER IN THE Anna Szkolak... . . . . Eva Fqidkov6... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1255 THE PROFESSION OF EARLY CHILDHOOD EDUCATION VISEGRAD COI.JNTRIES. LITERATURE OVERVIEW CLOBAL DEVELOPMENT EDUCATION IN THE EDUCATIONAL PROCESS AT SECONDARY SCHOOLS Timea Seben Zatkov6, Denisa PetruSkovi i . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .1272 NOVE VVZVY VEDY Stefan Srob6r.. . . . . . . . .1284 NEZAMESTNANOSi MLADVCH LUDi V NADVAZNOSTI NA STAV SLOVENSKEHO STREDNEHO DBORNEHO STOLSTVN Nikola Svejdovri ..... 1291 VZDELAVANIE SESTIER V KONTEXTE BOLONSKEJ DEKLARACIE Gabriela Stefkovri , Miir ia Zambo1iovri . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1296 1264 NACo su NAn,t HUMANITNE VEDY? Lukr iS Svihura Abstract Thc aniclo is a philosophical rcflection ofthc cun'cnt status ofthc hurnanitics in Slovakia. In nrany areas of our society there is an evident deficit in humanities-science knowledge, reflected also in parliamentary election results in 201 6 and having serious consequel)ces on our socicty. Thc articlc thcrcforc suggcsts thc'possibility ofhansposing the knowledgc of the humanities. particularly philosophy, in tlre educational process appropriate lo the chamcter of a pluralistic liberal democracy in the 2 I st century. tJvod V naSom vcrcjnorn diskurzc p6sobi uZ ako truizmrrs konitatovauic, podl'a ktoriho jc potrebn6 r'edukovat' rrielen podet univezit a vysoklch ik6l, ale a.i odborov a Studentov z oblasti hurnanitnlich vied. Argurrent6cia v prospech tohto tvrdenia sa dlhodobo vedie na pozadi zriujnrov impelson6lnej entity zvanej ,.trh prdce". Ako n6nr viak pripomenul E. ViSriovsk! (2014), poslanie univerzityje kultirnre a intelektuillne, nie trhov6. To okrenr indho znarnenS kreaciu taklch I'udsklch bytosti. ktor6 budir schopnd orientovat' sa v prostredi siidasnej premenlivei akontingenmejrspoloinosti. Na tejto krericii by nralo mal znadnu z6sluhu pr6vc humanitnc vzdclanic, lcbo disponujc poznanim, ktord jc moZni uplatnit' v rrimci individurilnej I'udskej existencie: v pripade rieSenia hodnotovlclr konfliktov, mor6hrych dilcrn, klitickorn postoji k spoloicnskyrn l6rnam ctc. Zrcjmc to mal na mysli uZ aj J. Dewey (1998, s. 478), ked'tvrdil, Ze,.absencia skutodne humanitndho poznaniaje veLktim zdrojorn naiich rieSitefnj'ch probl6rnov a 2e je potrebnd jeho aktivna pritomnost"'. A ako k tonru dod6va, .,dnes je predov5etkyrn d6le2it6 rozvijal met6dy vedeck6ho skrinrania. ktor6 by nris vybavili humanihrlTm alebo eticklim poznanim. akd n6rn teraz tak vlrazne chfba" (TarnZc. s. 479). Svet plurality ver.sa.s politika uniformity Hodnotu humanitndho vzdel6r,ania n6m urnoZni ilustrovaf pluralistickyi charakter demokracie 21. storodia. UvaZovanie o lejto hodnote je totiZ rninroriadne aktuiilne v dase, kedy sme konfrontovani s radikilnou inakost'ou Zivotnyich foriern. ktor6 priivo na svoju inakost'ioraz explicitnej5'ie artikuluji. V tomto zmysle hovorinre e. g. o enrancipiicii sexurilnych meniin. ale pod vplyvon-r rnasivnych rnigradnlch tokol sa musime zaoberai tieZ pluralitou kultLrr, ktori maji fixovan6 odli!n6 civilizadni vzorce spnivania. Kriitko povedane, nach6dzame sa v dobe bujneiircej plurality. Z hl'adiska ontickej a kognitfvnej istoty a hodnotov6ho ukotvcniajc viak situ6cia plurality plcjcdDotlivca dasto nctranspalenhrd. Tcntojcj ncgativny v1l'r'az vystihol Z. Bauman (1996, s. 213) nasledovne: ,,Socirilny priestor nroderndho dloveka sa sklad6 z ostrovov v5iznamu, roztrfrsenlch po oblovskej oblasti zbavenej vfznarnu: kaZd;i ostrov je rajou.r znalosti uprostred s6nrantickej piSte. pozbavenej charakteristicklch dft a orientadnlich bodov". \r situdcii radikrilnej plurality bez ontickej a kognitivnej istoty tak pof'ahky vwstane potreba zachyit' sa najbliZlieho pevniho bodu, ktori takito istot), zdanlivo poskyuje. V politickej rovine je to moZnd sledovat'na vzostupe radik6lnej pravice v Stdtoch ' Na skutodnost', 2c kontingcncia jc ilndamcnt6lnym atribritorn siriasniho svcta, upozonril v prtrci Conringenct iron.t', and xtlidaritv americky pragDratista R. Rorly (por. Rorv 1996). Eurripske.j unie'. Potenciril prepuknutia tohto negativrreho aspektu. pre.lavujrici sa v politickej rovinc v spolorinosliach, ktonj'ch organizadnou fonnou jc dcrnoklatick6 vliida, si uvcdomoval uZ esletik a teoretik postrnoderny W. Welsch (1993b, s. l8), ktorlt aj napriek afinnativnemu postoju k postnrodenrej pluralite napisal:,.Tarn, kde rozchod so zdviiznym itandardom a pleclrod k vel'k6nru podtu r6znych orientiicii vedie k situdcii ltbov6le a hodnotovej neviazanosti, nr6Ze velini I'ahko ziskat' olrlas volanie po vodcovi". Podstatne v5ak nie je zachytif sa prvej populistickej a deuragogickej rdtoriky, ale naopak, naudit' sa v situ6cii radikrilnej plurality orientovat'. Prive na to dnes m62u a mali by sliZit' humanitne vedy a univerzitni, t. j. univcrzalnc vzdclanic. Aby srne v5ak nevzbudili mylnli dojem, 2e pluralita ako tak6 je negativnyn fenorn6nom, s ktorfn: sa musime vyro\rat'jeho negdciou, je potrebne uviest' aj jej pozitivne vymedzenia, ktord vyrneniva O. Sisrikovri (2001, s. 177): .,Plulalita nroZnosti vyvol6va priazniv! pocit nesimeratel'nosti bohatstva prejavov 2ivota. pdvabu jedinednfch chvil', neopakovatel'nfch rozhodnuti a pod. Docenenie plurality ako hodnoty Zivota sa odrriZa v d6raze na diferentnost', inakost' jeho jednotlivfch prejavor,, teda v generovani plurality a v starosti o pdZitok z plnr6hr. inlrni slovami, v kultivovani jeho estetiky". Aj napriek podobne pozitivne ladenlnr atribirtom plurality nds dnes enrpiria presviedda sk6r o torn, 2e pristup k nej je negativny, ako dokladd ispech radikiilnej pravice v pripade parlamentnli'ch volieb 2016, uZ nevraviac odiskusirich na socirilnych siet'ach. Tento negativnypristup sa zadina re6lne prejar.ovat' v totalitnom politickom mysleni, ktord uZ nepotl.ida (iba) minority, ale, ako ukazuje slovenskii realita, znemoZiuje tieZ slobodnir tvorbu umelcov svojvol'njm ruSeninr predstaveui, nepostupenim uZ pridelenfclr grantovfch prostriedkov Ministerstvom kultirry SR na usporiadanic kult[rmych podujati ctc.' Pli podobnorn vlfvinc potom moZncr odakrital, 2e na pozadi argumeut6cie o neefektivnosti vo vzt'ahu k trhu pldce budri v budircnosti ruScnd odbory hurnanitn!ch a socidlnych vicd. umclcckd tclcsri a rozliini inStitircie, ktor'6 pracujir pr6ve na brize plurality. bez ktorej.je iclr existencia nezmyselnd. Tieto tvrdcnia si ncndrokujir by' prcdikciou, alc nadrtnutim potcnci6lncho stavu vcci, ktordrnu jc potrcbnd zavdasu pledchidzaf, aj keby nenral redlne nastaC. A.j preto trv6rle na n6zore, 2e pluralitu nern6me negovat', ked'Ze len ona bnini totalitnej uniforrnite, ale ju afinrovaf a pritom sa nauiit'v nej adekviitne orientovat'. Ako n6n.r ukAzal Welsch (1993a), v situ6cii radikdlnej plurality nrim rn6Ze byt' nipomocn6 to, do nazval ,.estetickim nrl,slenin", ktor6mu sa moZno priudit' pri recipovani moderndho unrenia. Ak snre totiZ podl'a Welscha vybaveni estetickinl senzoriom vo vzt'ahu k modcrninru urncniu, dok62cmc cstcticki nryslcnic transpouovat' aj do bcZniho Zivota. V praxi to znamen6 uznanie radikrillej plurality. ktore zahria poznanie, 2e kaidit individu6lna singularita' rnri odli5nd prcdpoklady, z ktorfch vychiidza. Ndslcdnc jc v tom zafrmut6 poznanie, 2e kaldi sirrgularita sa realizuje sp6soborn ,suigeneris. A napokon, na zikladc uvcdcniho poznania, afinnujcmc inkomcnsulabilnf stanrs tfchto singularit, do znanen6, Ze porozumienre, Ze krit6ri6 na posudzovanie jedrrej singularity nenroZno aplikovat' na posudzovanie singularity inej. Taklrnto kognitivnyn spracovanim plurality sa v rdmci nej budeme vedief pohybovat' tlhn, Ze ju uzn6nre a nie tfn, Ze ju potlaiime totalitnim rnysleninr. V nadviiznosti na to potom Welsch (1993a) predpokladri, Ze estetickii skisenost' umenia, v ktorom sa prejavuje koexistencia plurality Stllov, Ziinrov, forier:r, obsalrov etc. bez toho, aby sa vzi.jornne negovali, nr6Ze by' transponovand do beZndho Zivota a by' tak vzoronr pre konlaitnc konanic v situ6cii radik6lncj plurality. V tomto lransponovanom znryslc potom o estetickom nrysleni nro2no hovorit'ako o rnysleni etickom Na Slovcnsku je lcnlo cxtrclmizmus rcprczcnlovan! polit ickou slranou M. KotlcbuZir/orri stt lrte Naie .Sloveas/to. ktorai v poslcdnlich parlanrcntnych volbrichziskala f{.04% volitsk;ich hlasov (itatistika jc dostuprii na: http://volbv.slatistics.sk/nrsr/nrsrl0 | 6/sk/data02.html). ' Uvcdcni skutodnosti sa odohrali pod taktovkou M. Kotlcbu. ' V unteni nt62e ist' o jednotlivd tureleckd dielo, v Zivote e. g. o utitir Zivotnir fornru, 908 909 Filozofia a koncepty privitnych etik D6vody. prcc'o jc v aktr"r6lncj situ6cii plulalistickdho sveta vhodnd uvaZovat' o estetickoln mysleni ako etickom a o etike ako estetike, s[ tie. Ze I'udskd bytosl' schopnd rnysliet' esteticko-eticky. t. j. schopnri orientovat sa v prostredi plurality, dok62e byt' takou osobnost'ou, ktord zodpovedri politick;inr a sociiilnyn rinrconr kultiry 21. storodia. DokriZe reSpektovat'diferenciu a pochopit'partikul6rne motivricie, intencie a sp6soby sebarealizricie a sebainterpretdcie. Takj c'lovek irnplicitne porozumie, Ze v situ6cii antiesencialinrzu a historizmu sirdasncj rnodcmcj spolodnosti odvolivanic sa na univcrzilny zriklad ncstadi. Uvedonri si teda etick;i relativizrnus, io ale neznamend, Ze jeho vlastn6 konanie je relativizovan6. Naopak: porozumie, 2e etickf relativizmus znanrend len to, Ze kaZdy nr6Ze fomrovai, podl'a vlastnfch krit6r'if 1ak tie neohrozujir kriterid indho individua) a vlastndho vkusu individu6lny dtos. Rozurnie tiez tomu, 2e dtos jednej osoby je inkornensurabilnv s dtosom incj osoby, do alc ncznamcn6, 2c kaZdri z nich by nenrala konaf podl'a pravidicl svojho 6tosu prd\,e preto sa predsa kreujil individu6lne 6tosy. Tieto slovd nie sri kon5tatovanirn leality, skdr nadlhrutim vizie. Otdzne viakje, akoju realizovaf. Ak sa vriltime k rivodu, sponrenienre si na Deweyho (1998) slov6, podl'a ktoryich je pranreionr rnnohlich problilnov absencia skutoine hunranitn6ho poznania. A prdve na pripade uvaZovania o etike ako estetike sa ukazuje, akou cestou sa dnes na bazdlnej rovine m6Zu uberat'humanitn6 vcdy a univcrzitni vzdel6vanic. lstc, gcncraliz6cia bez ncreSpcktovania Specifik lrumanitnlch vied by bola zisadnou clrybou. Preto sa obmedzime na humanitnu vedu, akou je filozofia, klor6 vsak z6roveri m6Ze poskyovat' bdzu poznania aj pre lrnohd ine humanitn6, ale aj soci6lne Ci pedagogick6 vedy a univerzitn6 vzdeldvanie vSeobecne. ReSpektujeme pritorn jej status ako takej vedy, ktorii je tradidnou oblast'ou univerzitn6ho vzdelAvania, teda vzdekivania. ktord rn6 podl'a Zdkona i. I3l/2002 ot,-vsohlch Skoldch ,,rozvijat' hannonickir osobnosf, vcdomosti, mirdrost', dobro a tvorivost' v ilovcku", tcda kreovat' I'udsk6 byosti, ktor€, ako tvrdil Dewey (1998), by mali by'vo vysokej rniere vybaven6 hurnanilnjnr a etickin) poznanim. Po poshrodernlch filozoficklch koncepciiich a pri lcdlnorn obrazc sirdasncho svcta sa pritorn ukazujc, Zc vo svctc bujnejiccj plurality na trito flohu urriverzalistick6, inrperativne a esencialistick6 filozoficko-etick6 koncepcie uepostaduji. Aj preto sa v sridasnej filozofii uvaZuje o etike ako estetike, teda o kreativne a individtrrilne vytvdranich 6tosoch, ktor6, napriek tomu, ze nie sir fixovand na Ziadnu esenciu, m6Zu plnit' funkciu orientadnlch schdm, natol'ko flexibilnyich, nakol'ko to vyZaduje na5a pritornnosf. Za mnohlich sirdasnlich filozofov moZno spourenft' M. Foucaulta (2003a, 2003b,2005,2010). ktor! vposlednej fhze svojej filozofickej dinnosti premll5l'al anticky koncept estetiky existencie a predpokladal. Ze ak sme odmietli esencializmus, potom je konzckvcncion to, Zc sa nrusimc e/ici1, \t'tuarat'sanri. Vznik priv6tnych ctik, akor.r je e. g. Rortyho (1996) privi.itna etika, podrobuje explanricii v podobnorn duchu R. Shusterman (2003, s.373), podl'a ktor6ho tento trend ,,nro2no vysvetlit' prevazne ako vlsledok fipadku tradic:nejSich nrodclov ctickdho". kbrd sa spajaji pr6vc s escncializmom, ktor! sridasn6 t'ilozofia zv2id3a odmieta. Dalsirn z ddvodov podl'a Shustermana (2003) je aj to, Ze klasickd etiky sri znadne rigidne, teda neschopn6 prisp6sobit'sa re6hrym ludsklm situlici6m. Ak teda uvaZujenre o etike ako estetike, znamen6 to nasledovnd: ,,Etick6 rozhodnutia totii podobne ako unreleck6 by nenali byt' vysledkonr sn'iktnej aplikdcie pravidiel, ale produktom tvorivej a kritickej imagin6cie" (Shustelrnan 2003. s. 382). To v5ak neznarnend rezign6ciu na poriadok a ptavidl6, iba odrnictnutic ich str iktniho a impcrativneho prcsadzovania. UvaZovanie o privitnych etikich, t. j. takich, ktor6 sri individuilne a kreativne vyv6ran6, teda uvaZovanie o esteticky fonlovanfch dtosoch, rn6 aj politick6 konzekvencie, kedZe sa spija s afirrniciou pluralitndho charakteru sidasn6ho sveta. V idedlnorn pripade, v ktorom by hunranitn6 vedy napriklad na takomto filozoficko-etickom zdklade poskyovali svoje hunranitn6 vzdelanie a v SirSom kontexte univerzity svoju humanisricki vfchovu, by sa teda nemolrlo stat', Ze by I'udia dobrovol'ne presadzovali politickri moc, ktord sa snaZi pluralitu potl6dat', kcdZc byju r.nirnali ako charaktcristiku, v ktorcj sir sarni zahmutf. ldc6lna vizia vsak nekoresporrduje s redlnyrr stavom veci, ako n6s presviedia nasa pritornnosf. A.i preto chce byt'toto uvaZovanie naznadenim cesty, ktorou by sa univerzitn6 prostredie, ktor6 by nralo by' orientovand na vytviranie inlelekturilnej kultury a zodpovednlch kulturnych .jedincov, nralo ubemt'. Zbver D6sledok, ktori z doteraj5ieho uvaZovania vlplyva, je ten, Ze by snre sa nrali zanrysliet' nad iniciovanim celospoloienskej diskusie o recilnej tlohe hunranitnfch, ale aj socirilnych apedagogicklch vied. Socirllno-kultimo-politickii realita globalizovandho sveta nis totiZ prcsviedda o tom. Zc potrcbujcmc humanittri vzdclanic viac ako nikdy prcdtlirn, ako dokladd enrpilick;i pliklad sndh o politickri unifonnitu neg:iciou plurality a kreativity. Bolo by tnaxindlne nezodpovedn6 prehliadaf potenciiilne d6sledky vzostupu extrdmnej pravice, ktorii princip uniformity explicitne presadzuje. Dostatodninr merrentonr by ndrn nralo byi cel6 predch6dzajrice storoiie. Pritonr skutodnost', Ze potrebujetne ako tvrdil Dewey skutodne humanitn6 vzdelanie a etick6 poznanie, sa ukazuje prrive v podobnfch nrotnerrtoch. Ako viak vicmc, humanitnd vzdcl6r,anic ncabscntujc v na5cj spolodnosti irplnc. Ot6znc alc je, di takdto vzdeldr.arrie poskytuje aj skutoind humunitne vdelanie a eticke poznanie. Ak by realita bola tak6, Ze s kvantitou I'udi vzdelanlTch v oblasti humanitn;i'ch vied rastie aj hunraniz6cra a etizecia spoloCnosti, zrejme by bola iba t'a2ko predstavitel'nri pasivita alebo dokonca indiferentnost' k probldrnorn, ktor6 sa humanity explicitne dotikaju, ako je to v pripade potl6dania plurality. Kritickd analyza univerzitn6ho a v rdmci neho humauitn6ho vzdeldvania by si vyzadovala samostatni skumanic. Naprick jcho abscncii si v5ak dovolirnc vyslovif presveddenie, Ze dnes je treba uvaZovat' o takonr humanitno-vednom vzdeltivani, ktord je Sit6 na nrieru na5ej sfdasnosti. Hunranitno-vednd poznanie totiZ nem6Ze poslupovat'ibc kriticky, prctozc kritika. ak ncm6 oporu v skutodncj altcrnativc, sa ako k riu.scniu iasto vracia k anachronick;irn a disfunkdnlinr koncepci6rn. Tak napriklad sa s kritikou individualizmu zviid5a sprija idea socializrnu a neustdle prernlSl'anie idei marxizmu. do rndZe opiif istit' do nebezpednlich politickfch tendencii. Naproti tonu sa javi vhodnejiie zast6vat' bezpednejiie presveddenie, podl'a ktordho je potrebn6 stoicky afinnovat' stav, akokol'vek konfliktn!, ale pritorn sa naudit'v iorn orientovat'. Prikladom toho sri plivrltne etiky, ktoti n62u by'novyirn uvaZovanim transponovanynt do konkretneho humanitn6ho vzdel6vania. V ich pripade totiZ nejde o kritiku artiesencializmu a historizmu, kv6li ktorjm uZ nedok62eme koDstruovat' univcrz6lnc eticki systinly, prdvc naopak. Uznali sntc kontingcntnost'. individualizmus, pluralitu a ostatnd fundanrenttilne charakteristiky sridasnosti, avSak s tlm, Ze sme ich vyuZili v prospech myslenia, ktor6 by bolo aktu6lne a predsa humanisticko-etick6, pretoZe by v iom iSlo v prfpade estctickliclr priv6tnych ctik o tvorbu nor,!'ch, vlastnfch ctickyich hodn6t, kto4imi sa riadi I'udskri existencia. Nernalo by hurnanitne vzdel6vanie p6sobit' presne takto, t. j. kreovanim individui schopnlich tvolit' v konfliktlom svete etickd hodnoty? Zoznam bibliografi ckf ch odkazol' BAUMAN, 2., 1996. Ê'ka ponov'oc-esna. Warszawa: WydawnictwoNaukowe PWN. lsBN 83-01-12050-9. DEWEY, J., 1998. BudrlcnosC filozofie v na3ej 6re vedy (ej rola nikdy nebola viii5ia). In: Mala antol6giaflozofie XX. storoiia. Pragmatiznus. Ch. S. Peirce. ll/. James. J. Detvey. R Ror'ry. Bratislava: IRIS, s. 474 484. ISBN 80-8877845-X. 910 9i l FOUCAULT, M.,2003a. Dijin, sexualiry II: Uiivcini slasti. Praha: Hermann & synov6. FOUCAIJLT, M., 2003b. Ddjin!, sexualittt III: Pdie o sebe. Praha: Hemrann & synov6. FOUCAULT, M.,2005. Het'rnene,ttics ql the Subject: Lectures at the Collige de France /98/-/982. New York: St. Martin's Press. ISBN 0-312425'70-8. FOUCAULT, M..2010. O genealogii etiky: Nristin rodiciho se dila. In: Michel Foucault: Za hranicemi struktwalismu a henneneutiky. Praha: Hermann & svnovi. s. 337 371. tsBN 978-80-87054-20-8. RORTY, R., 1996. Nahodilost, ironie, solidurita. Praha: Pedagogick6 fakulta UK v Praze. tsBN 80-86039-14-5. SHUSTERMAN, R., 2003. Estetika pragmatizmu. K'itsa a umenie iivota. Bratislava: Kalligram. ISBN 80-7 I 49-528-X. SISAKOVA, O.. 2001. FilozoJia hodn6t medzi modernou a postntod.ernou. Preloy: Filozoficki fakulta Pre5ovskej univerzity v Pre3ove. ISBN 80-8068-061-2. SrnrlsrtcrV unno sloveNSKEJ REPUBLIKY, 2016. vothv do Ndrortnei rudv SR 2016 [online]. [cil. 2016-04-14]. Dostupn6 z: http://volby.statistics.sk/nrsr/nrs120 | 6/sk/data02.html VISNOVSKf, E.,2014.ldea kreativnej univerzity: predo univerzita nie je fabrika, biznis ani irrad? In: Univenita, spoloinost',.filozoJia: realita versus hodnoty. Bratislava: lRlS. ISBN 978-80-8 I 53-0 I 6-6. WELSCH. W., 1993a. Esteticki nryslenie. Bratislava: Archa. ISBN 80-71l5-063-0. WELSCH. W., 1993b. Posnnoderna: pluralita jako etic'kd apolitickd hodnota. Praha: KLP. lsBN 80-901508-4-5. Z6kon d. 131/2002 Z. z. o vysokfch Skol6ch a o zmene a doplneni niektorli'ch zrikonov. Tento prispevok vznikol ako siltast' rieienia grantovdho projekn I/EGA n. I /0481/ I 5 Projeky' estetizticie existencie v stiasnej filozofi a kultilre. Mgr. Luk55 Svihura In5titirt filozofie FF PU v PreSove Ul. 17. novembra d. 1.080 0l PreSov lukas.svihura@smail.unipo.sk