. t . 2018 zbornik_Gluchman_Grafotlad zbornik.pdf Fllozoflckri fakulta Pr elovskeJ unlverzity v Prt5ove Opem phllosophlcn 511017 KO\]'FERE|IE1ff ZBORNJK,' C'ONFERENCE PROCEEDI}JGS IT.MEDZI\IARODNAKONFEREN_CIA.'I?THN'TER\ATIONAL CONFERE}ICE ETICKE IVIYSLENIE MINULOSTI A siriAsNosrl (ETPP 2oritrT\ Etika v minulosti minulost'v etike ETIIICAL TIIINKING PAST & PRESENT (ETPP 20r7tr7) Ethics in the Past the Past in Ethics Ed. Vasil Gluchman 6.1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlad zbornik.pdf |idzov; ETICKE tfYsLENtE lgi\atlosn A sicAsi\osTl {ETpp l0l7i 17) Etik v oinulosri-miflrlosf verite Tirle: ETEICAL THbiKDiC P-AST & PRESENT (ETPP 20 I ?r'r 7) Erbics i! tbe Past the Pasr i! Erhis Eiitortditofi vasil cleclum Edicia8mk SiliB: open pii.losphica Gariltka idicielEsccuti!" Editor: prci PbDr. Ofgn Sisakori. CSc" R{eseoti'Revieq'es: prof PhDr. Dalimir Hsjko, DrSc. de. PbDr .:vluiir Palaa& CSc. g prcf. PIrDr. \'asjl cluchru, CSc. (ed.). :017 g Filozolicki fahilta Prelovskej trdi'eu ilv v PFSovq 20 I ? Zbomik obsabnjc prispevlg' prdat6 redzidrodaim vedskirn \t'borom korferucie. .Alttori srl zodfnvedti za oboh prispertov. ,' T[is book i]oclud$ abstracG ed full paps: sccepted by loteMtiolal Scifltrific & R€l.iew Conuuinee. Autbm re responsible for the cooteots. Konfer€ndly zbofl{k je l}smpon z {iegeoia gmroyej irloby KEGA Ol tPt'-4r:015 vysotcilalski utebniu dejin dicbilto iltslilia na.goyenshr /. ,'This bmk is supportid by 6e resemb prcj€1 KEGA 0ll PU-4i2Ol5 Handbooh'Histoft of Ethital Irritrktrg t? Slot'a&o ". vl€tlry prAva ralmdu€. Toto Cielo dri 2iadm jeho {ast' m nesnie reprcd}kovat'. ukladal do iofomMdoich s'Tt6mov ui ioak roz6irc\"t' bez predcbedajriceho $ihlasu mjitelbv ilroEhich priv. i All righrs wned. No pan of this book covcFd by rhe opyrigbt herau rMy be reproduccd or Nopied in my form or by uy mu withotrt wittetr perDissioo fioN dre publisber rtrd edirqs. ISBN 9?8-80-555-1842-8 (pdntovd vepia) ISBN 97&80-555-1860-2 (elekuonicki vezia) Publlkicla bola rlrlend €l€Ltro[lclry v DlgltilneJ knllnlcl L;K PU: bttp:hrnv.prlib.sk/web/kniznlca/elpub/dokumenUGluchurn .1 10.-11.ei j l0 l? Ccnuj Klistor, Slovoasko l0l lMayl0l? Ceryen-i' Klistor, Slovakia dejhy etiky, sdasnd etika etika a litentun profesijnd edta. ruavod \ichova History of Ethics, Cmtempomry Ethic Erhics md Litemture Professioml Ethis, ir{oml Educatiou PrtSov 2017 http://M.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?lile=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf http://wW.pulib.sk fleb/pdf/web/viEwer.html?file=/web/knizni€/elpub/dokumenucluchman3/subor/zbornik.pdl 6. '1.2018 zbornik-Gluchman_Grafotlaa zbornik.pdl ORGA!{ZATORI IiOT'IERENCIE PreSor5M uoiveEita v PreSove (slolt$koi Masarl*ova rnivmita Bmo (tesk{ republika.l Kdo$ uoiverzita 1. Prahe iCmk6 republi&a1 LhiE€syet Rzsmsski. Rzegow (Pofsko) Uds'e6l'tet zielotrogbski. Zielom GoR (Pol'sko) TTEDZDT,iROD:Sf 1'EDECICi' !-itsOR IiONFERENCIE Prot PhDn V$ll GlucXmr& CSc. Pr€lovski lnileEita v Pledove (Slorsosko) Prof. PhDr. I'lerr Blleto'i, CSc Prelo\ski noivepita v Pre6ove (SloYesko) Prof. PhDf, Petr Jenelkr, Dn .\!er-a*o1a udveEira BnD {Cestd republikl) PhDn lv€rdy Drc€trovi' PlD. Kirlova [niceuita v Pt"be {Cesli, rcpsblikai Prof. dr bab. GEcgon GrzYbek !-nivertret RzesDrvski. Rzes!6w ( Paf sko) Prcl dr b8b. Stefm Kolstr6czrk Udwerc]te,t zielola Gfua (Pofsho.) ORGATilZAf,:si \itsOR KOXf ERE:YCIE Mgr. Katrina Kom*skiL PhD. M€r. ,tu Kalajtzidis, PhD. ivtgr. Luk6S Svana. PhD. Mgr. Mjchaela JopPovA \{s. .Uanitr Pazdera 6. '1.2018 zbornik_Ghchman_Gralotlae zbornik.pdf ORGA.NIZE R,S Uolvsit,! of Prelov. Slovakia !r{asar}'k Uu1'etriry Bmo, czsh Reptblic chtrles Uri!'ersit)'. Pffi$le, Czech Rqpublic Lj-dve6iry of Rzeszoq', Poiud Udt'e$ity oiz.ieloua Gon. Po.lsd IIiTERN.{TION.AL SCIET{TIFIC & REV'IEW CO}!:{TITTEE Prof, PlrDn \"ssil Gluchman, CSc. D€s of &e Faculty ofa1i lrrii'ersity ofPrelov, SLOV-{'IiIA ProL PhDi l:ierr BiltsovA. csc. Profesor at dle UDive$it-v of Preaov. SLOVAKLA Prct PhDr. Per JcDelk{, DL Pfofesor at the llasryk Udve$iry. Broo. c-zEctt REPLBLIC PlDi wr[d] DroaroYd, PhD. Cbdtes U[i!'ersity, P]a!ue, caCH REPUBLIC Prcf. dr brb. cEegoE Grzybek Ppfessor ar tbe Uni.vssity of Rzeszow. POL.AND Pr0f, dr hrb. Stetstr Kostticzsk Prcfe$or at dF Uoil€rsiry of ZieloM Gom, PoLAND ORG{NIZATIOI{ COIIIIITTEE t{gr. Xataritr KoDeoski. PhD. Mgr" Je Kalajtzidis. PbD. M!r. Lukii 3Yaia. PhD. M$. Micbaela toPpova lvIgr. Mtrin Pazlera http/w.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf httpJ/M.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf 6. 1.2018 zbomik_Gluchman_Grafotlad zbornik.pdf OBsAs/ Co\,TE\-Ts Predslov Foreword vasi l GLLICHI! i . {N.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .9 I . Et ik r dej ln ich s s i r t rsnost l . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .13 KriticlL{ reilexia filozofickej etxyna Slovensku v 18. storoci Critical reflection of philosophical ethics il Slovakia in the I 8" century \ tasi l GLUCH]\{AN.. . . . . . . . . . . . . . . . , . . . - . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .15 Podoby 6tosu v 16. 18. storo6i na Slovensku Foms ofethos in l6lh lSth centurv in Slol'akia Viera BILASOVA..................... . ' ' ' . . . , . . . . . . . . . . . . . . . , . . . . , , , . ,29 Reflexie dobra a zla v diele Jahtba Jakobea Reflections of good aud evil in the work ofJakub Jakobeus Lukis svAI{A... .....................43 K eticljm aspektom v norbe Iz6ka Cabana C)n ethical aspects in work oflzik Caban Jdn KALAJTZIDIS.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .53 Konensk6ho etika a jeji multidiscipliurini plinos Comenius' ethics and its multidisciplinary contritrution Rouran ADAMC21X............-...... ......................69 Rozumnost' ako prirodzenosf: idedl humanit-v v dielach Barucha Spi1lozu The essentialitv of rationaliiv: ideal of humanitv in the rvorks 6. 1. 2018 zbornik_Glrchman_G€fotlac zbornik.pdt Podoby etiky Ardreja Vandr6ka The Ethics ofAndrej Vandrik Gabriela PLATKOVA OLEJAROV A . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .117 Byt Eur6panom. Estetizicia etikv Andreja Vandrika Being European: Aesthedzation ofAndrej Vandnik's ethics Lukas SVIHIiRA ..-...............1t9 Czlorviek posankujqcy et-vki. Przedstarviciele s*oly lworvskowarszarvskiej o edt*acji rnorahre,i mlodego pokolenia A nun seeking eftics: Moral education of children and ,voung people in the proposals of representatives of the Lvov-Wanaw school Stefan KONSIANCZAK................" I{igdzy personalizmern a konsehr.encjalizurcm sp6r o ElZszoSC w doktnuie Berween penonalism alld consequentialism the dispute about superiorit-v in doctrine Joanna JARCZAK & Zbiedew Ntr{ODOBRY....-........-........... 163 Etyka w spoleczenstx'ie nowego kapitalizru Ethics ofthe ne* capitalist socien, Agl ieszka JANAS.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 173 Modus Vivendi va'ah etiky a politikl' Modus Vivendi the relation benveen ethics antl politics tiv ia SrgiKovA . . . . . . . . . . . . . . . . . - . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .189 II. Etika y lltel'rtf l 'e..................... ?09 Literirium ethosu a morality Shakespearov odkaz Literary line ofethos and moralitl'Shakespeare's heritrge FrantiSek NflHINA ...-.....,.......21I Etika v minulosti, ninulosf v etike v liter6mej hist6rii a v umeleckom texte Ethics in History, History in Ethics in Literary Hisrory and Artistic Text vieraZ\8ERoVA.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .?37 6 t49 of Baruch Spinoza Micluela PETRUFO\:A JOPPOVA Kantov projeLr etick6ho spololenstva Kant's project of Ethical Commont'ealth --..---.>5 http:/ww.pulib.sk/web/pdf/web/vierer.html?lile=l]fleb/kniznica/elput/dokumenUGluchman3/subor/zbomik.pdf http/ww.pulib.sk/web/pdf reb/viewer.html?file=/\ileb/knizni€/elpub/dokumenVcluchman3/subor/zbornik.pdf 6. 1. 2018 zbornik_Gluchman_GrafotlaC zbomik.pdf Laicl*i monilka v diele Slorenske ver5e Petra Benickeho Layruan erhics in the lvorks of Peter Benicqi, "Slovak verses" hrana SEPTAKOVA.. . . . . . . . . . . . . . . - - . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .251 Etichi rozmer knitbrh prozaic$'ch textov Jozefa I* ica Bajzu The Ethical Dimeosion of short Stories and Anecdores by JozeflgnAc Bajza Gabriela MITIALKOVA Obraz meltianskej morillry v b6snickej tv'orbe Bohuslara Tablica The innge of the bourgeois moralitv in the poetry ofBohuslav Tabtc Palol MARKO\i IC . . . . . . . . . . . . . - - , . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .297 Monilny rozmer poviedla Jeana Giona rVr€ ktori sadil stronry The lvtoral Dimension of Fictiou "The Man \t'ho Planted Trees" N{artin PAZDERA ...-............31I Etick€ aspekty romi:ou Obldajnti h'ar Ethical aspects ofnovel llbtd* Nina KENDROVA.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . , . . - . . . . . .327 IIL El lke yo rzdel ivad.. . . . . . . . . , . . . - . - - - . . . . . . . . . . . . . . . . . . .343 Eticlci a monilny rozmervjchory a vzdel{vauia v minulosti The ethical and moral dimension ofeducation in the oast Mara GLUCHMANOVA.. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . - . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .345 L\rdorif patriotizmus vo vzdehvaco-pedagogickom procese Halile druhej polovice 19. storocia (na priklade deditswa Hr-vhoria Vrecionu) Folk parriotism in the educational and pedagogical process ofHalychyua ia the secoud halfofthe l9b cenou-lt (a cBse srudy of the legacy of Hr.vhoriy Vreciona) oresra Losl 'K . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .357 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlad zbomik.pdf Profesionalita utitel a a pestovanie v_l35ei hrlniry: Humboldt vs Parsous Professionalisrr ofthe teacher aad the hisher culture: Humboldt vs Parsons Zuza& D.$'tSKovA Ponowocze$re uwarunkorvania przebiegr rvspdlpracy szlioly z rodzinq a posawa err-czna nauczy'ciela Postmodern conditions ofcooperation between school and family versus a teacher's eihical attitude Paulina DIiBIEL-ZIELINSICA ..... ?67 375 385 htlpr/ww.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?lile=/web&niznica/elpub/dokumenucluchman3/subor2bornik,pdt http:/wW.pulib.sldweb/pdf/web/viewer.html?file=Afleb/knizni@/elpub/dokumenVGluchman3/subor/zbornik.pdt 5. 1. 2018 zbomik_Gluchman_Gratotlaa zbornik.pdl Byf ErndpAi\-o*r. ESTETIACLA, ETIKY ANDR-EJ.a !'rran.Axa LuktiS SVIHURA SI4HUR4, L. Q1l7); Being En'opeatr )estheti:atiotl o!hrdrej Vandrak's ethics. Irt: I/. Ghtchnan ted.): I /" lntennrionol Conference. on "Etlical Thi*ing Past & Presst" 6TPP -'017117t. Preiot'; FF PU, pp. 129-118. Abst[sct The arricle updates the u'ollc of an imponant Pre5ov pltilosopher and educator Andre,i Vandrik The Elemenrs of Philttsoqthical Ei,rs, which shows that scientil-rc personalities of l9lh cenrury Presov were intellecrually close to Eruo;xatl thought schools. Apart tiom Kant and Fries \taudr6k's rvorLs rvere also iufluenced b,v European philosophy as a wtole, thus hrfluencing Vandnik's percepriou of inter alia, good and beautiful and the connection benveeu ethical arid aesthetic. These thouglrt in Vanddk's rvorks shorv knorvn Europear re0dency and the topic rvhich, albeit iu a different sense than il his rvorks, became cenral in the philosophy especially in the second half of the f0th century aod is still up-to-date uow Besthelization of eddcs. The analyses of aesrhetizarion of ethics in lact prove to be promising in times of rejection of ethical uritersalism and anthopological essentialism. In this conrext. some of Vandriik's works are in this co[text qrdte irspuatiorul. Nevertheless. Vandnik shows that also ortt pelception ol philosophy is closely related to the Euopean cultrual and philosophical traditions and the current philosophical thinkirg. rvhich should be exremel.v emplnsized in these da.vs. Kepv'ords: Aldrej Vaudr6k lvlichel Foucauli. ethics. aestlretics. aesthetization of ethics 6.1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlad zbornik.pdl LuMl SV'IHL;&4 I;votl Andrej Vandrik (1807-18S4) bol lyznarmrou pers6nou filozofie rozvijaoej na irzemi mesta. ktor6 donfci filozoli s oblubou oznaiu_iir ako AtAny nad Torlsou. Nie je ndhodou. Ze si Prelov toto oznaaenie ryshiZil, ak sa len pozrieme na koncentriciu t-ilozofov. \€dcov a pedagogov. kori ru od zaloZenia evanjelick6ho a. v. kol6gia v roku 1666 p6sobili. Jednjm z nich bol aj jeho rektor. Andrej Vandrrik. ktorli rd'aka Snidiim v zaluaniti a oworenej mysli priniesol do preSorskej frlozofie zivan eur6psxv*ch odu6t. Vplyv eur6pskych hodn6t a eurdpskej tilozofie sa iste uajvaaimi pre-iar"il najmll vo Vandr6kovej etike, o l<tom nin v d'al3onr texte p6_ide. Nfuohi autori, kori sa jej venovali. zd6razhovali predovSet$rn rpl,w Kantovej a Friesovej filozofie na Vandrikovo myslenie. Tento akcert je iste ua niesle. oa druhej suare vSak detailnejsia anal-i'za Vandrikorej udebnice Prtll'flo:olickej erikv odhaluje to, Ze niekrore Vandrdkove u6zory ma.jf blizko skdr k etike sdkmtovskej. k etike ako estetike existeDcie. Ulohou nasledujriceho texnr je sprostrcdkovat titatefovi naznalelir interpret6ciu \randr6kornjch filozoficli!'ch ndzorov prostrednicwour analyzy rybranjch aspeklov jeho etikv, menovile individualiznu, inovativlosti a originaliry v etike. ako aj elitdrswa a asketik_v. Illterpretecia zalo2ene na aua$ze drchto aspekov n6m napokon umo2ni Vandrikoru etiliu oznaeit' ako estetizovanrl, teda tahi, ktor6 ni v nielaorjch momeutoch blidio k s(rfasnym filozofrcli.i'nr modelom esterily exisrencie di umenia 2ivota. Valdr'6kovo tuyslenie sa tak neukazuje iba ako z lokilne a dobo\o filozofick€ho hfadiska vyznarur6. ale v nieltory-ch nlotrretrtoch ho mofuo interptetovat' aj ako anticipatn6, miuoriadne akfuiLlue a inSpiratil'ne pre stdaur6 filozofick6 ruyslenie, zvl63t' tir jeho vetnr. v ktorej je prerqiSl'anri etika alio esterika existencie. Etika ako estetlka eristetrie Filozotbv'anie o eslelike existencie a urneni Zivoia sa stalo dominanmyu asi od polovice f0. storoiia a dodnes ide o t€rnu, Ltor6 ,ie mim,rriadne akrullna. podnernd a inSpiratilua. Priponrina liim takruer l ]0t29 httpJ/M.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?tile=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf http://M.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/knizni€/elpub/dokumenyGluchman3/subor/zbornik.pdf 6. 1. 2018 zbornik Gluchman Grafollad zbornik.Ddf Bli Eurcpflsm. Esretizicia etik!' .$drels vmd|ika potiaroiu6 fonnovanie filozofie varysleni S6kata ajebo filozofic- $'ch nasledovnikoq uo prare {:u ndrn spfitolriuje moment spljl'ania redlneho 2ivota filozola a jeho iilozofie. Momeut. ktorj je takyi' aLtuikry. podnetfl'.i a inspirativny prave dnes. v 6asoch. ktor€ asi od polovice 10. storodia aZ dodnes predpokladaj{t t'alkosti lilozoficlry' formulovat' nretafl'zick6, antropologick6. axiologick6 a plelo tieZ etick6 istory. V dasoch, kore vSak napriek rj'mto t'aZkostiam pocit'ujir potrebu ur'6it0ho rederfa Zivota. hoci aj nie univerzdlneho a esenci6lleho, ale asporl iudilidurilneho a pafiihrldnreho. Sice ontologiclq' neukotven€ho. ale predsa filozofickv funktn6ho. A ako betrefit o to viac slobodnejSieho. kreativnejSieho a radostnejlieho. Jedn)tm z popredn-vch m_v*slitel'ov, ktorj' v tornto obdobi vysttlpil s tematizovatrim mofuosti taireho vedenia livots. bol ]v{ichel Foucault. ho{'ru je inSpirovanf terminus technicus,,etika ako estetika existencie". Foucault samozrejme nie je jedinlim protagonistou uva2ovaria o estetike existencie, alebo. ak chceure. umeni Zivota 1r€-7u-r1 rou piou1. je vSak r.r.raznou filozofickou osotuostbu. ltori rriim sprisntpnila mo2nosl nahliadat' gr6cko-rimsku iilozoficlni linnost' s6lualovcov pr6ve optikou esteiilT existencie, a ktori siho ovplywnila sirdasnj' filozoficry* tliskurz o tejto t6me. A eo je podstatu6. Foucault n6m ukizal. 2e elementiiluyn predpokladom estetickej exisle$cie bola eticka prax. Priive preto piSe o etike ako esrctike existenci€. Tento Foucaultour iuSpirovany pojem tr.v sme v d'allom texte chceli r.}t2it' na-iutii ako generalizovan! pojem. pod lcoqi nro2no subsunovat' niektor6 mornent-v, ktor€ boli formulovan6 uZ vroku 1842 vudebnici etikv rj'z.0anur6ho preSolsk6ho filozofa. sndreja Vandr6kz. Elementinre aspektymodelov unenia Zivota vritane nieLlorych nromentov Vandr6kovej prirce Pn'h.. fla:ofckei etiAl' je vhodnd subsumovat' priive pod tento pojenr. ked'Ze r1'stihuje skutolnosf, 2e conditio sine epa tnn esretickej existencie, kr6sneho Zivotn. zivota ako unreleck€bo diela. je prdve eti.lin. Nie je r,3ak etika ako etika. Ak u pileme o etike, rem6me na mysli etil-n Bko n6uliu. Erilar ru nech6peme ani alio te6riu mordlliy li v3eobecne platnf sy-st6n pravidiel. Naopali. opet'tak trochu foucaultovs$', etikou nl,slime skdr lo. ao sa oznaduje ako €tos, r':tloh k vlashi- 'rryo (Foucault, l0l0). T-vm sa dostdvame k prv6nru aspektu, lronije 6.1.2018 zbornik_Gluchman_Grafoilae zbornik.pdl Lukol SWHL;R pre filozofie estetiky existencie, umenia 2ivota a pre vy-bmn6 uromenfy Vandrako!'ej pnice sigrifikrntnfm. Tento aspektje z6rovei najlastej3ie na dan!'ch {ilozofi6ch loitizovani iaomu sa tu nebudeme vzhl'adom na nery-lurutnosf zachovania t6my venovet'). nit to r'Sak nemeni na torrr,2eje iclr inlrerentnou s(rdast'ou. Ide o indi|iduali:mils I etike. Individnalizurus, lDovativtrost' a odgiDallta v etlke ('o to ale znamendl Ali ostaneure pri Foucaultovi. Joep Dohmen vo vztahu k nemu piSe. 2e.foucault navrhqie zalinat' etikn od individua. io rodrodne neimplih[e jeho podporu narcistick6ho z6ujmu o seba. Znarnen{, to. 2e etika zadina vzt'ahorn ildividua so sebou a odrial' premyslenim vzt'ahov. r, kto4ich sa formuje zivof' (Dohmeu. 2003. s. 359). Individualianrus v tomto znrysle nenaznaduje explicitne negativne konotdcie, s ho4tmi pracule sociilno-kulnlnn kritika. Individualiauus tu leu aramend, Ze podiadiom etik-v uie je 2iadna meta$zicliri eitita. exeilpli grorm,,spolodnosr*'ajej konsenzus na torn eoje dobro, ale jednotlivec, pre ktorcho md2e byi modelom ne sociiilne konanie jeho konanie vo vzrahu k setre sam6rru. Musirne si pritom uvedomit'. Ze filozofickd predstavy o estetike existencie sf prlve dnes nq,yluutw individtulistick6. ked'Ze sa tbnnujir v kulnue. ktori afumovala pluraliru ako svoju iuherentnri siaast', Preto ur62eute spolu sDolunenom (2003i konlntovat', 2e nejesnnjti esencidbe pravidld pre Zitie dobreho 2ivota, ale le napriek tomu jesrl.llljri mnoh6 model.v ti kon*r6tne realizicie dobr6ho a krisneho livota na zdklade individn6h-v-ch pralidiel. Foucaultovsno a s6kratovswo sa ohlasu-ju prive vtom aspe[1e, Ze rematizuji snahu o kredciuin<lividurilnej etiry-, o urienie si pravidiel sebe sam6rnu a niisledne o 2itie podla dchto pravidiel. Tie pritom s6katovskl m-v-slitelia nikdy nechipali alio univerzilne platn6. Naopali. podl'a Foucaldta .,z6kladnf cie[. ktoni trito morilka hlhd6. nui esteticlai povahu. Po pn'6 bol tento dnrh urorril$' vyhradne problemom osobnej volby. [...] ISlo o slobodnir vol'bu tfkajfcu sa malej elity. D6vodom talr€bo rozhodnutia bola v61'a Zit' kdsny Zivot a zanechat' ostatnlrn spolfenlor na kisnu existenciu" (Foucault, 2010. s. 3-18). S6kratovsk_fm my'slitel'ou teda i3lo sk6r o ,,ustanovede http://M.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenVGluchman3/subor/zbornik.pdf httpJ/ww.pulib.sklreb/pdftueb/viewerhtml?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdl 132/396 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlaa zbornik.pdf B!t' EuropeDm. Estetizitia erib' .{ndrcja vud|ika ilejak€ho druhu mor6llq'. kiori b-s bola estetikou existencie" (Foucault,2010. s. 3.10). Tieto momentv {slobodnd osobn6 vol'ba urditjch pravid:iel 2ivota a snaha o rlniknutie prostrednictvom klisnelio livots. t. j. estetika existencie) sri spoloCne liace{'tr predstar'6:m o tuneni Zivota. nielen Foucaultor.ej predstave esteiilT existencie. ,{,ko priklad moZno uviest' Richarda Rortyho. ktoqi'uvaZuje o velkej divke originalitv vo svLi.iej predstilve urnenia 2ivota, ktoru rozvija v prici Nalndilost, irouie...solidarirc, kolkrdtne r iasti o ir6nii. Originalita a snaha o odliSenie sa iste hladko spilajtr s estetickou povahou inilit'idudlnej etik-v. UZ jei esteticke povaha. ktor6,iu predru6u.ie na to. aby ostiltnj'm slitZila ako ..kriisna sporuenka". nev,ltnutne asociuje tieZ trrittri mieru iilakosta. povedzme nonkouformnosti. s ktorou b.v mala kaZdri estetika existencie ii ka2d6 umer)ie zivota do urfitei niery politat'. Ako l'Sak do tejto predstavy'zapadri etika ilresovskeho filozofa 19. storoiia. Aldreja vandrrika, o ktoru nim ru rtapokon ide? KaZdy'. kto sa oboznimil s nielro{'mi prricatni ryclt, ktoti Vandr6kovi venovali dast' svojho tllozot-rck6ho rlsilia. b-v m.tl zrejme sritlne skonstatovat', Ze \']'ssie llvedeoi predstava estetickej existencie. ktori je individualistickd a origin6lna. pravdepodobne nijako neosciluje okolo uienia. l,1ord sa niru di sk6r svojim Studentoln snaZil sprosrredkovat' v prici Pn'11'.f 1 o:ojic kej etr'lr1' Vandrik. Podl'a viacerj'ch interpretov VandrAkovej priice ide to.iZ skdr o deontologic[i model etik-v. l*tot1f je silno ovpl-rvnen.i' Kantorj'm a Friesoqm filozoficbjnt ubenim. Vo filozofii je pritom zn6.mou skutoinost'ou. 2e pftive lcurtovska etika je \. osfi'om protiklade k etike s6karovskej, ako na to rqrozonrila naPriklad Manha Nussbaumovi (1003). Predpokladrime vSak, 2e u niektory?ch interpretov vaudrika sa odzrkadl'uje pretlsudok zaloZeui na siwtoinosri, 2e Vandr6k absolvoval 3nrdiri \' ,,Jere. ale navstivil aj univerziry v Halle. G6nilgene I Tubingene" (l'I6sz6ros. 1984, s. 741). kde sa zozndmil s niizormi Karfa. Tary'm interprerom je napriklad Rudolf Dupkala. ktnqi-v jednom zo sroiich prispevkov wrdil: ,,Niet pochybnosti o tom, 2e \rar:dtdk bol pri koncipovani tejto etik-v o"'plp'uen,t predovSerry*m Kaniom a Friesom" (Dupkda, 1004. s. 9?). Postupom tasu toto nepochylroe sprdvne presvedtenie autorn tteiJpustilo, prdve naopak, eSte viac ho zd6raail, ked'tqdil. Ze .Jandrdk ako io 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlad zbornik.pdf Lukal SmEi:R4 dokladri jelro prica A philosophioi ethika elenei (Elenw*.t,filo:o"fickaj err'h') sa s Kallto\,ou erikou lakmer epigrinslry identil-rkuje". pretoZe ,.nizory Vandrika a2 nipadue pripominajil stanoviskd Kanta r1'jadren€ vjeho Krililz p'aktickiho ro:Lnrur" (Dupkala, 2006, s. 95|. Zrejrne -ie vSak vtourto koastalovani d6lezitA ono sk:vo .,takmer". ked2e vjednom zo sr.ojichskor3ich prispevkov vennvanlch Vaudrdkori Dupkala pripustil. 2e jesmrjri,.aj tErny, kor6 Vautlrik reflekftie inim spdsobom ako Kail" (Dupkala. 300.1. s. 931. Nalim risiliru nie je vJvracat' uespochybnitelhj Kantor. a Friesov rplyv na Valdnikovo m.vslenie. Skdr n6s interesuie moZnost'texruilneho prisrupu k Vaudnikovej pnici. bez snah"*otr_tbaf .iej ilterpreticiu okoio sllitoaflos{i. ktord, sa vzt'ahule na jeho Sttrdi6 a tllozofick6 nizory, s kiorymi sa poeas nirh stretol. Povedan6 Ienc'menologick). prive vd'aka .,uzitvor*ovaniu" onoho predsudku bndeme nl6ct' t\"rdit' napriklad to, Ze Vandrik sa - | iliektorr'ch ntontentoch oti kantovskiho rplyrr diltalcuje ajeho stanoriskri pripominaji skdr staroYisk6 iilozotli umenia iivota ti estetik-v existencie. Jedny'u z takych momentrrv je Valdrikoro pozitivne ocenenie ilovatimosii a originalit_v v etike. ktord sri ler-vluutue v uri.itej f6ze porn5ovanim alebo aspoit problemaiizovarilm etablosantho pravidla. Toto oceoenie dokladi $ 35 jeho prdce. ktorj' je aurormi. ideniitiliujrrcimi VandrS"ti.n najmii ako kantovca. systematick!' prehliadan-v. Ali by sme to povedali dre3n-v'ru slornikom. Vandrdk v tonto paraqrBfe po inflandlnl,cli a konvenanich etickjch snbjektoch uva2uje o talrfch elick]"ch subjekoch. kori na4rame reflexivn-vmi. Piie. 2e pnive ,,od nich vlaslne prichridza shrtoani 2ivot. Tito si totiZ 2elajir vidiei svojimi vlasnr-vrli oiani. nasledovat' sl-oje dasin6 presvedienie a b).i' posudzoYaltj'tni podl'a svojich vlasrnlch cnosii" (Vandrik. 1999, s. l9l). ec, in6. nei uSznak originalit-v totiZ znarlrerla to. 2e tito l'udia chor vidiei' svojimi vlasmymi odami? Neznamend nasledovanie svojich vlastni'ch presvedteni v elike mornent individualizmn? A ked'Ze ide o etilar. ueohlasuje Zelanie b1t' posudzorznlnr podl'a svojich r.lastny'ch cnostl popretie kanrovskej univerzdtnosti? v univerzalisticke-i etike nem6Zu existor.at' ,,svoje vlastn6 cuosti'. to znaurend cnosti, kori sa liSia od vlasm-t'ch cnosti inej osoby. Cnnsr' je v rnirerzalistickej predstave cilost'ou za kaZdj'ch okohrosti a nie je trro2n€ qslol'rt' t 3.lI-13 httpJ/ww.pulib.sUweb/pdfiweb/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf http://ww.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?tile=iweb/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdl 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Graf otlad zbornik.pdl B!r' Eu{6pilom. E$etizicia eiik}' .AndFja vedt{ka sird. podfa ktor6ho-iest\r.tjir ,.moje vlastne cnosti". Takiitr) predstavaje bli2Sia filozofi6m etick6ho egoizmu, rleZ Kantovi. Preto tvrdine. ie citoranj' paragraf do znainej miery kornpliku-ie predsraw o Vantlr{kor.otr epig6nswe. Citosanf paragraf d'alej poka6uje pozitivnym ocenenirn rfchto reflexivnych etic$'ch subjektor,. Vandrdk v iom piSe: ,,Tiio su I'ud'mi polsoku. v sluZbe pravd,v a dobra, kr6s-v" n sliiw alebo aspoi niedoho nov6htt, ry'-likajitceho. hoci treba prizrai, ze pn{ve pre toto sri velaftrrit naruSitel'mi mieru a 2ry. lar" (Varidriii 1999. s. l9?). Aj v tomto erceneni sa zrkadli vandrdkov pozitivnv postoj k originalile di inovativrosli. ktor6 sir skdr esteticki. ni net eticfi'mi at!ib[tni a prkom sa wt'ahujit na individufllu etiku. Originalila a inovativnost' sfi sigrufikantn6 pre roma[tick€ umenie a spolu s individualizmou v etike aj pre uZ spominan6hr: Rort-vho a soratovskcr-foucaultovs$,' variatrt estetik-v existetcie. ktori v{ak napr.iek urherenm€mu individualianu predstavuje vzorotvorn{ p6sobnost', inlpiratil'rrosf, to Co by sme mohli rnzval pojtno[r,,vktN", prero2e podfa Gadamera ..r'o vlaslrtotu pojfre vhsn spotiva. 2e sa rerur6me slepo podriadolat' I prosto iba napodobiovaf priemern6 vlidnuce klii6ri{ a lybrani rzory. Vzor a priklad sice v oblasti estetick6ho vkusu pllia prednostnir ftritkciu, avSak. [...] nie na spOsob mpodoL:erua. ale nasledorarua" (Gadamer, i010, s. 54)" S touto predstavon vlansu. ktor-* cadamer (1010) predstawje nielen ako esteticli ale aj pdvodle eticlqi po_iem, koreSpondr{e aj uvedeni VaMrdkova predstar.a, podl'a korej su reflexivne ilovativne etick6 subjekty limi, ktor6 prind3aiir nieeo nov€. lvtohli by sme povedaf, Ze prive oni disponujri vhrsom. ktory neararneni napodobtiovaoie vzorov, ale sk6r lasledolanie vzorov v zrnlsle razenia si vlastnej cesty stirania sa vzorom. To. Ze bol lento u Vandrika pritomni' moment signifikantnym pre estetiku existencie v s6katovskom mysleni. moZno dolo2il konkrdtnyrn prik.ladom z Epikdto$ch Ro:prm', v ktorych spolubesedrr.ikovi bovori. Ze .J]' sa musis starat'o to. ako b)" si sa pripodobnil ostarnj'rn fudbm, tak ako aj nit' sa nechce od ostau.i'ch niti rtidirn v1'nirnodnjm odlilit'^ Ale ja chcem byt' oulin pru2kom purpuru. nevel'ls-inr. ale 2iarirym, ktorl' ostatnjm doddva lesk a kdsu" (Epilit6tos. Diss. l.?.t. Epikt6tos dblej pokladuje: ..Clnt prospieva purpurovi'pnrZok pl63t'u? Cim inln nez 2e sa na iom skvie ako purpur a osratuym 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlai zbornik.pdf Lrkal SqHL:R4 nitian,ie Ziariqim vzororn?" lEpikt6tos, Dlss. 1.2). Tdto metafora inakosti estetickej existencie je v sdkratovskom nvsleni ideutickd s vzorotvomou p6sobnostbu a uvedeni predstava mi podlh ndSho ndzoru blizlio k iT'SSie u\.eden],m Vandrikorrj,rn twdeniam. Vandr6kova etika teda nie je prisne kanrovskd. Naopali -ieho irvahy o povinnosti sri popretln{vane myslienkanr, kor€ ma-if blizko k filozofirinr estetiky existencie. Elit{r'stvo n asketika Individualizmus v etrlie. spolu s ureitoil mierou originality, irrovativnosti ar-kusu. ktor€ sa objavili vjednom paragraie Vaildrikovej pr'6ce. neryeerp:ivaju d6vody. pre trror€ by sme.leho etih niohli rnimat' ako estetizovanri, teda takri, kord nr6 blizko k akurilnl'm lilozoficlrln predstar.im o estetike existencie a urueni Zivota. P,r<lobnfru momelltom, akiur je iodividualiznls vetike. je aj iueit6 tendencia k elitirsnu. klori sa vo Vandrikovom mysleni taktie2 ob-iavuje. explicitae ale oplt'iba uajeduom urieste. ElilArs*o nr vlak netrudeme chipai ako [egati\,u]pojenl ktorl(' ako oznabeuie spr.ivania sa ureitej sl,r:piuy I'utli neguje demolraticlrr rovnost:' ale ako pojem pozitiwy, lapriek touru alebo prrive preto le oznaluje sprivanie urdi{'ch iednotlivcov. krori sa svo-iiru konaninr a uryslenirn eticky r)'6leinljir z prieneru. lr{dnre tu na m1.'sli ndividud schopD6 korijtituovaf seLra saml!'ch ako take osob,v, ktor6 sa reflexivne riadia urtirlmi eticlqi'rni pravidlami. Tj"m neml,sline r"-y"lutne konvenine prijat6 pravidlir. platn€ pre altu6lny mor':iln.rstav \, spoloanosti. ale aj alebo skdr eticke pravidl{, kori si ako pravid}i vedenia livota ajednania s I'ldirii sard tito I'udi.l stanovili. a kore sa snaZia dodrZiavat' a vytvirat' tak existerciu, ktor6 sa od inJ'ch, povedzme napriklad existenc.ii kom'endnich eticnv*ch subjeirlov liSi. je kisna ti estetick6. Prive preto moZno o existencii u$.'ch l\rdi horr:rif ako o estetickej, priiom estetika existencie sa dosahuje prrive individurilnou etickou prtu\ou. Toto u"l5e cbripanie elity je opil' raz podmienen€ foucaltovsld'm ch:ipanim. ktor6 sme pripomenuli uZ v predo3lej easti prispevhr a teraz ho rekapitulujeme, tot.ii 2e ..zdkladnf ciel'. ktorj' t6ttr morillia hl'adi, m6 esteticlcr povahu. Po pn6 bol tento dmh nror6lk]' t -10r35 hnp://ww.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?Iile=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3isubor/zbornik.pdf htlpl/www.pulib.sk/web/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenVGluchman3/subor/zbornik.pdf zbornik_Gluchman-Grafollad zbornik.pdf Byl' EurdpeoD. Estetizicia erik!'.Mdrcja vud$ka vfhradne probl6mom osobnej volby. [...] ISlo o slobodnit volbu l-i'kajricu sa nralej elity'. Ddrodont tak€ho rozhoduutia bola vdLa Zit' h'6sny Zivo! a zanechat'ostatn!'ur sponienkt na krisnu existenciu" {Foucault, 2010. s. 338). Pojem ,.elita" r'spo.jeui s irrdividualiznrour try teda v tonlto kontexte nemal asociovat'negatiure wzoanty-. pretoZe lremoltlo zabtidai na skutoinosl. 2e tito l'udia. ktori sa slobodne rozhodli konitntovaf individu6lne model-v etik-v, tak nerobili a nerobia r-li'ludne pte seba. Estetikou existencie nemoZno izolovat' filozofa. ktor.i sa o irlr sna2i. odp<r- /is, v ktore.i sa o iru sna2i. Pripomeire si len Epikt6ta, llor6ho 5/sSie citovan{ metafora ulnzuje. Ze t-rlozof, estetia{irci svoju existenciu, chce bf vzoronr pre ostatrlirh. V estetike existencie ide rzdy aj o ruCitt ,,vzorotvomri p6sobrrost"', ua ktont snre wiSie taktieZ upozornili a prive tieto rnomenry ndm umoZr'lujti o sroju existenciu estetizujticichjednotlilroch uvaZovat'ako o elire. Ide totiZ najednej strane o to. Ze qrdrnotni lhtlia, schopd takejto ildividuilnej eticko-eslerickej setra-kleicie, mdhr slir2id ostatnlur ako I'zor, ale netrroZoo lie2 prehliadat' !o. na eo v inorn kontexte vo vzt'ahu k Ro(yho predstave lrmenia 2ivota upozonlil Nchard Shustermau: ,,Projekt radikiltte inovatirnej sebalaeicie. r.rznaiqlirci sa elitdrskou vj'nimoduosfou, t'a2lio odporudaf ako r'leobecnj model estetick6ho Zivota; ako smer. ktorym by'sa mali vSetci dad vo svojom irsili o sirkomlt dokonalost' a st'astie" (Shustennin. 2003. s. 395). Ide totiZoto, Ze nie kaZdi'jednotlivec je schopnj' ii ochotnf takejto estedcko-elickej sebal're6ciê priiom mnoh€ naznatuje aj skutocnost'. Ze u2 v antickej filozofii iSlo sk6r o qirriruo0nf feuom6n zaloZeny na slobodnom rozlodnuti male.i elit-v. Prive preto z ildiridualisticklch etik. I(o16 slriZia estetike exis' tencie. nemofuo rlvodzovat' miverzalisticke etick6 koncepcie. Prave naopak. tieto etil+'sir v2dy individuSlne, soci6lne. Lrilrume, politickl' a historickv podmienenE, teda metafyzick-v itldiferentn6. Podstatn€ je v na3onr koutexte lo. 2e aualogickl'pripad predstarnie n{zor .{ldreja Vandrika, lrory sa r-v*ka mor6lnelto charalreru. Podl'a Vandr6ka totiZ ,,do tejto ba5ry I'udskej d6stojnosti d6jdu iba nemnohi. hoci je otv'oreri pre ka2d6ho. Dospiet' sem je totiZ delen dielom ply' nulej a sprirvnej sebau.i'chol-v. ale aj ovocim tn4jsnovskej a-i ked' 6. 1. 2018 zbornik_Gluchman_Grafotlaa zbornik.pdl Ltkal SwHLiR4 rnnoldch odstra5ujtcej n{mahy a povznesenej hoci vlak u nmoh.rtch takej tlpkej rezigndcie" (Vandr{k, I999. s. 2C1.5). D6le2itj, aspek. Lro{ nazraduje podotrnost' s modelni estedkv existelcie a korj' sa prelira s individualizuorn v etike. sitvisi so rebat*dtotort, na kom upozomuje Vandnik ako na predpoklad mor6lneho charaktem. Sebavlchorz totiZ nie je u-ichola, nie je to p6sobenie indho na prvir osobu, naopak, itle o pdsobenie pn'ei osob1" ua seba saurf. \, tomto zmysle by sure o seba{'chove ruoltli uvaZovat' aj ako o individu6lne si stanovenich pravidlich spnivanta a o snahe o ich dodrZiavanie, teda o tom. do vo vziahu k anatj'ze antickej estetKyexistencie premj'Sfal neskor!'Foucault. Nejde ninl nl vlak ani tak o hl'adanie implicirnlch paralel rnedzi s6kratovskt'tn a Vendnikorjur myslenim (lrtor6 moZno napokon ani objektirne nejestlrtj(t1. ako skdr elte st{le o naznaeeilie toho, 2e rourako, ako bola esteticko-eticki existencia v antike d6sledkom rozhodntuia malej elity-. tak aj u Vandr6&a je jeho predsiava morilneho charakteru ako v-l'sledLt jeho etixyt pripisovani iba nennohfm. Co silisi s uZ nazlacenou ob-iektit'nou shrtotnost'ou, podl'a Lrorej je nie ka2d! ochotnj ti schopny realizovat' mor6lny charakter. Teuto momeut afirm6cie elitrirstva. ak to lak rnoZno nazvad, priblizuje Vandrikovo myslenie podobne ako jeho pozitiule ocene[ie individualizmu a inovativrtosti vetike sk6r tomu s6kratovsk€mu, neZ kantovsk6mu. okrem spominan6lto paragraftl ?5 Vandrikovej ulebnice, aj uizor na skutoenosf. le k tuodlnenru charakeru ned6.ide kaldf. do istej niery kor:rplihrje interpret6ciu Valdrika primirne alio kantol'ca, tedo myslitefa, l1or,..i sa snaZi formulovar' explicitne deontologiclqi' model eti$' postaveny oa povinnosti. Preto bysme sa sk6r neZ s Dupkalovou t6zou o ,,takmer epig6nswe" stoto2nili s miemeiSim uazorom Jany Soskovej^ podl'a ktorej Vandrik kautovsk6 a friesovsk€ uyslenie leponlma ,.ako motivfciu k epig6nstw, ale skdr ako teoretickri inlpiniciu k vlastn6mn m,vsleniu" (SoSkort.2003, s. 105). Ddvody, pre ktor6 Vandr6k predpoklad6, 2e k mor6lnenru charakteru ned6jde ka2dj, sirvisia prrive so sebavjchovou. uimahou a rezigndcion. do st tak6 podmienliy moriilneho charaktem. ktor6 vlZadujti risilie, zaujatost', pricu na sebe. gr€ckvm termlnom povedan€, air;r6ieta ecurou. starosi o seba. Tieto podnuenlg mor6lleho charaktent sa 6. 't. 2018 l -1DtJ / http://w.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik pdl httpJ/ww.pulib.sldweb/pdf/web/viewer.html?flle=/web/knizni€/elpub/dokumenVGluchmao3/subor/zbornik.pdf 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlaa zbornik.pdl BF Eumpmm. Esteti?icia etik\' ,{lldreja \"udtiks vzt'ahuj[, okreltl p6vodnirh ftidslt{'ch sklo0ov. t. j. vdini a itdtinktov, aj na radosti a pdzit$', to, ao floveka teSi. Nesmieme sa vtak pomlilii. \randrdkovi v 2iadnom pripade nejde o ich elimindcitt ei potlatenie, prive naopak. Vandmk wrdi: ,Sadosti zi\tla. radostni p62itok. uidhera sir t1!.lr. po eom ru prahne duSa. a ked' sa na vec pozrieme biologicky, nie -ie to nid iak6. eo by etic\bolo v6bec rreba alebo bolo rno2n6 zatratif. Dokonca, tieto zmyslor€ potreby patria ako neryrechateln6 podruien$' kpln6nu. mocnintu a k6snemu ron'oiu ndSbo 2ivota. V1-uueti l"{ska ar'ota alebo prive nelrividerde toho. ao potesuje zrak, sluch. etc., v6bec q'hltanie sa radosm€mu uZivaniu blaha Zivota. su istyni znakmi choriho alebo degenerovantho 2ivota. Ti' lo chcir tiero zo Zivota \ymazat', podfa Palingenia 'ditfere homirtem sigrato a rrnrrllore nolunt', chcit rnal' z eloveka sochtt. Netreba ich r.1nie*it'. ale ich riadif, nie nini pohidafl. ale v62if ich na spr'6r'n1'ch l'6hach, uii nis potom m(rdrost"' (\:andrik^ 1999. s. 180). Prdve v toln viak vo rzfahu k morilnemu charakteru n6ze spotival' kamefi irrazu. Seba-qchortvajirci sa tlovek nusi odhadntit'nileru. ako na to odkaaniu vihv 1'o vsndrikotjclr slovrich. rysdllrut' atierliv! stred. Takvelorek nepotliaa to, Co ho teli. neeliminuje slasti. ale polnlSa sa urfii im sprdruy momeut a sprivny rozsah. Inirni slovami. ltovorime o seba-kuhivlicii. Podstatn6 ie. Ze teto seba-kultivriciaktori spotiva v riadeni a ovlidani seba sarn6ho. rysnrpuje rorrnko ako tendencia k elilersnu' di uromenry ildividualizmu. iuovatirtosti aoriginalit-v Yetike ako tonditio sine qra ron estetik"exisiencie u2 vjej potiatkoch. ako doklada na rnnohj,ch s6kratovsklch filozofi6clt Foucault. Toti2 prdve proces. ktoryru dlovek vy'lvira zo svojho Zivota umeleck6 dielo. teda estelizq e svo-iu exisiencitt. oznacujeme alio .-kultivlicitl seba sam€ho". ftoni moZno ,phamlterizovaC tfm. le unreniu exislencie technA iil bfii v najr6znejSich podobAch vlddne princip. podl'a lrtor6ho je tteba .starat' sa o seba sanr6ho"' (Fottcault, 1003. s. 58). V tomto ohl'ade vSak nemoZno zabudnirf na podstatnv moment: lcor.(' sa s estetikou exisrencie sp5ja, preto2e podl'a Foucauita ,,nebolo nto2n6 nau6it' sa uuenie zivota. techne ti biti,bez oskdsis. ktorh musi byt'pochopend ako sebarli,chova vlastnehoja" (Foucault,:010. s. 363). 6. 1. 2018 zbornik_Gluchman_Grafotlad zbornik.pdl Lukt: SwHiR4 .{k je pre estetiku existencie nev-lhnunrd uraiti seba-kultivdcia a seba-r"jchova, laori spo0ivajri v ask€ze. je potretrn6 to ozejmit'. Alio vieme. Foucaull nepracu-ie s pojmom ,,ask6za" v takom zm),sle. v akom terto pr:-iem denotuje kesransk€ praktill odriekania. ale pripisuje mu p6vodnej5i. predkesr'ans$ rj,znam v znysle ,,cvilenia sa". Preto vo slqiich predndSkacL publikovauych porl nol'terr. uviedol nasledovn6: .,Pod asketikou roanmiem sribor viac ei menej koordinovanj'ch cvideni. ktor6 sri kdispozicii jednotlivcom. a kori sir im odporuian€. a navlte polinn6 la zri&lade nejali6ho morilneho, filozoiick6ho di n6bo2ensk6ho systemu, ako prostriedok na dosiahnutie ruCir€ho duchovn6ho ciel'a* (Foucault. 2011, s. .l0l). Cvideniarni Foncault nem-vsli prirn6me o'iienia $.'zick6. aj ked' nemofuo lyltdil somatick6 cvitenia. sk6r po vzore Piena Hadota uvaZuje o cvifeqiach mentalD)'ch e'i duchovuy'ch (Hadot. 1999). Asketika vkolltexte estetiky eristencie teda nedeuonrje odriekanie, ale konkdtnu etickil prat nelyhmtnir na dosiahnutie esteticke-i existencie. D6kazour, ze k torrulo nrysleniu nxi oplr'blidio aj filozofla An&eja \tandr6ka, je nasledow,{' cilet, vlcorom \tandrAk tvrdi, Ze ..tejlo seba{'chove si 2el6 shiZit'cel6 etika; tejlo mi podobn!-m spdsobonr shiZid cel6prar [kurziva L. S.] cnosti (asketika)" (Vandrrik, 1999, s. 189). Asketilu teda Vandrik ch6pe praktickv. podobne ako s6katovstvonr poznateny Foucault. Aj ked' nepopierame, 2e Vandrik sa usiluje (to uealilmeoii,2e sa mu to vplnej miere dari) fonnulorat'etiku, v krorej nrd ceutrdlne lriesto povinnost'. md2eme pokojre interpretovat'jeho filozofick€ stanovisko takim spdsobom, 2e asketika je prakticlrym predpokladom dosahovaoia esletickej existencie. Ak sa tod2 na Vandr{kov text pozrieme henneneuaickyr runsiure rzia!' v62ne jeho ocenenie ,,reflexiwych" etickich subjekiov. na ktor6 sme sa odlolivali vpredo3lej aasti tejlo price. a podl'a lcor6ho pr6ve oni si 2elajf ,,byt' posudzovanlmi podla svo-iich vlastui'ch cnostl' nrandr{k. 1999, s. 193). Ali su ale cnosti rychio subjeLlov individudlne, aii plati aj to, 2e prar cnosti nlrl slu2it' sebavfchore, a ak vieme, Ze sebal"j'chova a seba-k'ultiv6cia su prostriedkauu dosiahnutia estecickej existencie, poiom je zaujimav6 sledovaf preliranie Valdrikovho a s6kratolskolbucaultovsk6ho nyslenia aj v chdpanl asketilq'. teda praLtickej etickej dinlosti, ktor{ slirZi estetike existencie. 140139 http://w.putib.sUweb/pdfiweb/viewer.htmi?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbomik.pdf .html?fi le=/web/knizni€/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf 6. t . 2018 zbornik Gluchman Gratotlad zbornik.odf Byr' Eu('pilD[. Estetizicia etik]' .{ndfejs Vfidftka Estetlzricla etllq': aktu:iln"v VaDdr'rk Doposial' an"elyzovan6 momerty Vandr6liovej price (tudividualizmus. inovativosf a originalita v etike. elidrs&'o a askedkat urno?rujti iasd ieho etilry interpretovat' ako estetizovanri. umoZiqiri -iu interpretovat' ako estetihl existencie. Zdsadni je pritom najNi skutoenost'. 2e (predov'Setkim v pwej iasti, venovanej vSeobecnej etike) !-o Vandftlkovej ueebnici etikv sa penranenure prelina etick€ s esteticky'm. dobrd skisnym. ato a-i vexplicitnich vandr{kovi'ch formul6ci6ch. To. spolu s anallzovan-v-nri mornenrnri, dokaatje, 2e vartdrik sroju etiLrt estetizuje. Zrejme to plati aj naopak. totiz Ze svoju esreliku etizuje.je preto zlo2it6 naznatir'priarnu demarkiciu medzi etikou a estelikouv kazdou pripade, n'rdenie. 2e VandrSk svoju etiku estetiarje. dokladajir viacer6 sllrtotlosti. poCnfc jeho ocenenim idtinktov a sklonov srdca, preto2e tie sri pnym arbitrotn toho, Co llovek pokladi za hodnotn6 (Valdrdk. 1999). Ariologicko+tick6 problerratika tak uusi sravat' na skimani estetickich atribritov, ktor6 prinrirne zakladaju axiosf6ru. To. 2e prave v tledenom oceneni tuclt6tlzarne prelinanie estetick€ho a etick€ho, si vSinrla aj Jana SoSkovti. ked' Nrdila: ,,Spojenie estetick6ho a etick6ho m6Zeme naj lepSie identifikovat' prostrednictvom inStinktov, ktor6 [!'andr6'k L. 3.] diferencuje a hierarchizuje" (Solkirvri. 1999. s. 27). C)cenenie initinl,rov r-Iak nie je jedinj'm d'allim atlitivout k u2 anal-vzovanfm rnomentom dokladajitcim estetizeciu Vandrikor"ej eti$. i{olno uviest' napriklad aj uasledovnri Vnndrdkoru fonnuldcitt. podfa ktore,j ,,v etike nie je ot6zkou to, ci sa Ilovek citi dobre alebo zle. ale al;i'm sa javi" (Vandrik. 1999, s. 180). Ak b."-srne nechceli odvi,irfute wrdit', Ze sa tu zkadli atiruricia machiavellizmu. ruali by sme sa zarury'sliet' nad rymto esteticko-elickfur kon3tatovanifl. Vandrek N toti2 neFostulde ontologick6 trrdenie, podl'a ktor6ho b,v z hl'adiska etila bolo podstatne, alslm llovekje. on posrultie estetick6 wrdenie. podl'a kor5iro je v edke podstatn6. akim sa llovek./cn'i, lo je e5te zd6raznen6 znenou pisuu. Inak povedan€, toto kon5tatovanie je aistheticki, preroze niul umoziuje sa pjtaf. ako tak€ho etick6ho alo!'eka vnimanre. Aked'u2 sme pri vnintani. hovorinre odrtrdsis. fundameilte kaZdej estetickej temalikv. Etika sa tu opat'raz prelina s estetikou. 6. 1. 2018 zbornik_Gluchman_Grafollae zbornik.pdl LuMl SmHL:k4 Je teda zrejm6, ze tatri ako o erike. ani o esretike v iomto zm,vsle nehovorime ako o teoretickej discipline. ..Vandrdkovo uvaZovanie smeruje nie k zamlSl'aniu sa rratl esteticklirn svetom. ale k zddrazneniu I|IORBI-estetick6ho sveta. kprakick€mu diru, kurneleckei n,orbe. kesterick6sur sprdvaniu" (So5kovti. s. 1999. s. 35). Alalogick-!' Vandrikove inencie preurl""Sfa aj lv{6sziros, podl'a Llordho Valdrdk akcentuje to, ,,2e kr6sno a ostaln6 estetick6 lo'alit1, sir r1'jadrelim spololensko-li:dskej podstat-v nielen v umelecK'ch rj'tvoroch, ale aj {a najme) v konkr6tuyrh spolotenslrych vzt'ahoch, morilnych charakteroch" (\{6szAros. 198.1, s. 750}. Ttto estetiz6ciu etiKymoZno r_vt'itat' uZ v tivodnjch pas62ach Pn'kor Jilo:o.fickej etiln,. kde Vardrdk ( I 999) uvaZuje napriklad o kise lbdskej duSe, nie o jej dobrote. .q. ako sdkatovskv a predsa mimoriadne alinuilne znie aj ryjadreuie z inej Vandr6kovej pr6ce, podla Lto€lto t{t2ba po estetickom ..,estetic|t charaktu t'niia do vietkvch sjEr tnn, kle je ilotek umelech,n l''oronr azdrotzit aj nnelechim tin'oronr" ivandr6li. 1S79, s. 6, cit. podfa So!kov6. 1999. s. 34-35). \tiettv tieto doklady estetizicie Vaudrakovej elik-v z neho robia anricipujfceho, akttdlneho a inlpirativueho filozofa aj dnes. v tasoch, kedy je t6nu esterickj'ch pod6b individrdln-vch etik mirnoriadne aktu6lna. TSto akruilnost'je frlozofickv nelvhnutn6. Dnes totiZ nerno)no urazor'at' o vleobecnej platnosti rigidnlch metafyzick_,lch eticq'ch pravidiel. ak sme na derure-i b6ze kontiotrtovani s pen[alentnou zlnenou. Nem62eme akceptolad formalistick6 etick6 syst6m),. ak sa naiou bazdlnou skisenost'ou staln vse-presnlpujfica kontingencia {Rort-r, 1996). Dnes rrie je pripustnd optika axiologick€ho monizmu. ak sme pod lplyvom charakieru meuiacej sa a koutingenrnej reality konfrontovani s mnohrimi eriologicklrni konfliktmi. inter-. ako aj ilrtrarolovj'mi. Je v3ak zrejm6. Ze llovek potrebuje pre svoje b1,tie vo svete rutini mieru pravidiel, isni mienr seba-konBtitricie, seba-formovania a seba-kultiv6cie. Prer.e hr sa oblasuje potencidlny irspech esiericki'ch etik. Etilg ktor€ sa formujir individudlne, pre seba. hoci aj ako lbmra 2ivotndho lt!1u. Probl6m estetilq. existencie vSak nie je sim o sebe jednoznatnj a moZno k nemu prisrupovat'rozue. Ofga Sisikovi sa vjednej zo svojich Saidii k tejto t€rne oprevnene p)'ta: .Ak problaru.esretikv existeD. l4t http://w.pulib.sldweb/pdf/webiviewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenVGluchman3/subor/zbornik.pdf httpJ/wW.pulib.suweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenycluchman3/subo./zbornik.pdf 6. 't. 2018 zbornik_Gluchman_Graf otlaa zbornik.pdf Blt' EurdpuoB. Estetizicia eiilq'.Andreja vmdrika cie' predbe2ne l,vberieme z t-oucault{lvskeho ri'kladu a r:slobi:dime ho aj od idolov fiures l:ultur1. Co pc'tom zramend? Civilizalne ryllin kvalitu existeucie v spolodnosti relarivneho blahobytn. Zivot ako ziZitok. ako umeleck€ dielo, di azda artistiliu, t. j. vysokr mieru forruilneho ovlddania Zivotai alelro al-rffnati\.x-y sp6sob existencie'}" (Sisdkov6. ?016b. s. a37!. \{,v srne si v predch6dzajfcom texre zvolili prSve foucaultovslo interpret6ciu, pretoze preve t6 n6n umoZnila Vandriikow etilal irterpretovat' ako taki, korri je viac filozolic$ neZ vSeobecne kultrirne relevantnd. ai ked' ani jej filozofiu transcentlu-iirca, teda kultrima relevancia. uie je riplne straten6. Popisani rrrofi.enr-v Vandrdkorei esterickej edLA. napfik.lad elitdrstvo v prepojeni m edchi prax. asketiku, sir in5piratirne aj pre stiiasn€ myslenie. a to nielel tak€, ktor6 je ovpl-v-vren6 Foucaultom. O podobnj'ch aspektoch totiz dnes uvatuie napriklad Peter Sloterdijk ktor6mu sa z donrdcich autorov v poslednou obdobi 1pr5ve v srivislosti s r6mou procesov estetiz6cie existencie) r.ennje Ol'ga Sisdkovf, ktorzi vo viacerych srojich pr6cach interpreruje Sloterdiikorru filozofickri predstart holno rep"tiiillts ti honrc irnnunalogicrs, iloveka, ko{' vdaka cvi{eniu, ask6ze. vltr'6ra sllrtoeri etichr diferenciu (Sisrikovd 20 ld: 201 6a). ..Etickri diferencia nepredsrawje antropologicku diferenciu, lrepredstanrje zvliStny dar ei nadbyok. nie je dan6 chanzmou ei iracionilnou rlnimliou. vzniki vdaka opakovaniu. schopnosti rzdai ss doterajSieho niryku a aldivitou, crif,eninl ask€zou, individuSlnym irsilim rozviurit' Zivot na r133om srupni. Vzniki ako pozitivna civilizain6 forma predstarr:jirca opak alebo prekoienie zryiajn6ho r.2ivote. Uwiira sa v odvr'dteni ask6tov. sviit.t'ch. lnudrcov. tilozofov. uurelcov a disidenrov od triviiLrych a priemernlclt foriem existencie" (Sisakovi ?016a. s. 146). Cviaiaceho iloveka, ask€ru vpopisanom zmysle by sme molili pochopif prdve ako model elitn6ho spr6r'ania elitn6ho na-ieduej strane v toil, Ze predstawje skdr qhrinrlrr ako pral'idlo a teda nie je pristupn6 vSetqim, na druhei s(ane v tom, Ze vd'aka rlrvfraniu reilnej etickej difereucie m6Ze sliZit'ako rzor ostatni{D. Ak-nrilny filozot'ich.i zdujem, reflekovarri r.prdcach Slorerdijka a u uis u Sis6liovej, sa zameriata okem in6ho na hito predstaw esletickej existencie existencie ako r{'nimkv, avSak {,nimlq, etickej. V podobaom duchu rnofuo prem-vslief aj irSpirativne pasiZe napisan6 6.1.2018 zbornik_Gluchman_Grafotlaa zbornik.pdl Lukdi SWIUR{ Vandrikonr takner o dve storoCia skdr. jednak de. ktor6 inrplicirne poukazujri na uemoZrrosi vSeobecne,i realizdcie morf lneho charalleru, ako aj tie. ktord explicitne obhajuju individualizmus a originaliru v etike. ei uZ o estetike existencie uvazujenre s6ratovsko-foucaultorsS.', alebo napriklad sloterdijkovs$'. v kaZdonr pripade je zaniirnavou skutoiuost'ou,2e podobue uvaZoral na niektorj,ch mie*ach svojej prdce aj pre5ovskj filozof .{ndrej Vandr6k, a ro e3te predrim. neZ sa r5nu etik-!'ako estetitr+'exisfencie stala takou akru6lnou. Preto sa M6sz.{ros nemllil. ked konatatoval uraitt ambivalenciu. {.kajricu sa Valdrikor.{ro myslenia, totiZ 2ejeho dielo ,.jednak sc javi ako beZn6 epig6nsrvo protestanrskich utitelbv teol6gie a filozofie. jednak uklva v sebe nnoh6 podnery pre (post)niodemi m.vslenie" (trI6szaros, 199j. s. 6981. Preto sa nemy'lila ani SoSkovi. ked'tvrdila,2e Vandrdkovo {itanie Kanta, jeho posuny. modifikacie a opusrenia urlit'ch ziverov boli ..articipaiu6, prezieravi, a to je zaujimart, v,v.'zerajri hyt' vel'mi .s[tasn€' a .akru6lne"'(Soikov6, 2013, s. 33). SoSkovri sa *lpokol1 neurjlila aoi v toru Ze preca Andreja \randrika .,svedIi o ruodemour eur6pskom mysleoi, na tmdiciu kroriho by snre mohli nadrtzovat' i v s{iasnosti" (So5kovi. f,001, s. l(r3). Nanrlesto z{velu : Byt' Eur.dpanonr .{iralj'za a interpretdcia Vandr6kovej price Pn,Iv /lo: of ckej et ilq: rikazuje, 2e v niekonj,ch momentoch jeho erika. nie je explicirne k-entr:vsko-friesovsk{, ako sa zr,y"Cajne predpokladfi, ale Ze obsahuje aj element_v, ltor6 by sme mohli nazvat' s6katovsko-foucaultovsk€, aj ked'tie foulcaultovsk6 mohli byt'u Vandrrlka pochrrpitefne iba anticipovani. To sme sa v predchidzajitcom rexte snoZili demonstrovai na prikladoch iudil'idrralizuru. inovativnosti a originalitv v etike a na elitrirstve a asketike. ktor€ zavr5uie takmer Fermalntld prelin"roie etickeho a estetickebo, dobr6ho a knisleho ro Vandnikoqich formuliciich. Ak ale akcepnrjeme. 2e VanrJrik pripisuje d6leZit6 mieslo povinnosti vo svojej etike, aie r.plyv Kanta a Friesa je vjeho diele evidenmf. implikuje to uditu schizotienicku predsraru. Je totii zrejnr6, 2e z axiologick€ho hl'adiska, lajmii z hfadiska kompatibiliry hodndi pravdepodobne nemo2no bf sriiasne kantovcom a sritasne s6kat44 http://ww.pulib.sUweb/pdf/webiviewer.html?Iile=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf http/M.pulib.sUweb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.odl 6. 1. 2018 zbomik_Gluchman_Grafotlae zbornik.pdl Byt' EurcpuoE. Estetizecia erik!'.{!dcja vmd|ika rovcom. Na rj'ber je potom niekol'lio mo2nosti explan:icie: bud' je \tandr6k q'slo\€ne kantovcom a Aiesovconr a nasa predoll6 interpret6cia je detelrn6. Alebo je Vandnik sdlratovcom a defektn6 sit interpretdcie n'ch. hori ho oznatujir prire ako kantovca a friesovca. Alebo je Vandrrik origin6lnym mysliteforn, ktoqi'sa ryhol tejto extr6mnej bipolarite a dokizal zuZitkorat' r6are filozoficke tradicie, ktor6 sim obohatil a posurrul ich d'alej takirn sp6soboul aby sa vyhol inkompatibilite, kror€ b1zo snil'rn6ho uplatnenia jednej ale[:o drultej pozicie ruevvllrutne vyplyvali. Zastivar:re ten nizor. Ze najbli2Sie k pravde bude unf posledne uveden6 mo2rrosf. V tomto zm-vsle musime podotknfr', le ndut ani tak nejde o spor nletlzi kantovsnom a s6katore*om. ako o poukdzanie nB to, ze Aldrej Vandrik bol svojimi n6zormi t-v-m, koho by stne rnohli oznafif ako filozofick6ho Eurdpana. BF Eur6panom totiZ v nalour ponimad neznamend ani tak bld siLast'ou urtilaho geografick6ho priestonr. Sk6r to znamenii byt' inherentnou sirdasfou Specilickej {ilozofickej a religiriznej. rpso/acto hodnotove-l radicie. Tradicie, do Llolej takmer ab origine pairi aj myslenie. ktor6 by sure nrohli oznadif ako etickoesteticke. Ir,lyslenie. hor6 nielen urcorzlo charakter filozofovania od pdsobenia S6laata aZ po ueskoru stou. ale ktor6 urtovalo aj charakter postmoderuej filozotje v diele mnohy'ch koutineuthlnvch, ale prekl''apivo aj arnerickli'ch m-vslitefor', zvliSf pragmatistov a neopragnratistov. Aje ro a-i my'slenie. lrorije aktu6lne do dne3nych dni a ktor6 utd obrovskii potenci5l v tase raiej esencirilnej etickej neukotvenosti. v tase bez existencie transcendentn6ho garanta zmyslu n{5ho konania. Tak{'ur iilozofic\in Eur6pauon bol aj pre3ovsk! myslitef. Andtej Vandr'6k. Toto konitatovanie znnmen6 pre n6s dnes viac neZ len konstatovanie faktn. alebo. ak chceme byt'opatmejSi. autorovho nAeont. Toro kodtatovaoie totiZ obsahuje imalentnf odkaz na lodnoo-, ktor6 sa s eurdpskou filozofiou aj v esteticko-etickom mlsleni spdjajn. Znaureni totiZ. Ze presovski filozof Andrej Vandrik nim dnes m62e striZil ako priklad takvcb osobnosti. ktor€ nds, preSovs$'ch lllozofov. svojim myslenim hodnotor.o aduchoure situujti do Eur6py. Am.v. nadv{zujric tematiclry na uich. dokazujeme. Ze filozoticky'lzat6 sme rolrrakvmi Ew6panmi. 6. 1.2018 zbornik_Gluchman_Grafollae zbornik.pdf Luful sttII{uR4 Tilto bandlnu skutotnost' povafujeme za potrebne akcentovaf v dase. kedy sa vo verejnorr diskurze lasto popiera uaia eur6pska ideutita averejnost' sa zaCina svojim m_vsleniru priklifraf kide6ur totalitrtyhh reZirlov. ReZimov, v ktorlkh prevl:ida slepe a hluchi kolektivita nad slobodnou individualitou, infantilnosl a konvenanost' nad reflexivitou, afirmovanie statil quo nad iflovativrrost'ou a originalitou. kde elit-v.rreslit2ia ako rzor esteticko€tick6ho sprivania pre oslatr{chj ale kde je ich ffelom mocensk€ pdsobenie. a kde ask6za nesluZi z6njnom individuillej kultivricie. ale kolektivneho podrobenia jednotlivca. .{ko snre mohli vidiet'. Andrej Vandr6k takro nepremy'51'a1. Naopali. sl'ojim my-slenim predstaw-ie povedan€ spolu s Epikt6tom onen pniZok purprru. Pruzoli ko4f chce slir2it' svojiur rzorom aj dnes. Pni2o( ktoni by sa ryrimal t katdej mase totalitnej !edi. tak kontrasmjicej s leskom elicko-estetickyc.b europs$'ch hodn6t. PniZok ktori' sa na naie pote3enie zaskvel takmer pred dvesro rokmi u o6s doma, v AISnach uad Torlsou. Prispetokje r*snpon rieienia projeAtu YEGA tl. l,:0481i1 5, ,.Projektt esteti:dde ?"\istencie t siiasnej flo:ofi a kuldre". I\Igr. LukiI Svlhrrra L*tinir filozofie Filozofickd fa!rulta PU v Pre5ove 17. novembra I SK-080 78 Prelov Slovensko lukas.ivih|tl'a@suall.unlpo.sk Pouzlli lltrratfrr'a DOHMEN, J. (2003): Philosophers or the ..Art-of-Living'. In: Journal of Hoppines Studi es. 4! 4. s. 35 1-371. DIj?KALA, R. (2004): Ohlas Kanror.ej pralitickej filozolie na ev. kol6giu v Pre5ove. Lr: L. Belis (d.l: Kant a stiiasnosrl PreSov: FF PU. s. 88-96. \46t45 http://w.pulib.sl,/web/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenUGluchman3/subor/zbornik.pdf http://w.pulib.sUweb/pdflweb/viewer.html?file=/web/knizni€/elputr/dokurenUGluchman3/subor/zbornik.pdt 6. 1. 20'18 zbornik_GIuchman_GmtotlaC zbornik.pdf Blt Eur'6puom. Esteti"icia etikl' Adrej8 Ved$ka DLTPKALA! R. {:005): Kproblemadke miesra ar".iaumil etilq' vo filozofickom mysleoi na Slovensku vprvej polovici 10. storoeia. fu: V. Gluchnun akol.: lvlordlka ubrulosti =pohlhdn siitrsttosti lSlarcnskp teurdpskon asretaroilt lanterte konca 19. storoiia a pnej polotice 2a. *oroiia). PreSov: FF PU. s. 9-1-105. EPIKTETOS (1972): Rukojef. Ro:pror3'. Praba: Svoboda. FOUCAL1LT. M. (2003): Ddjilw satualiry III: Piie o sebe. Praha: Hermaffr & syrlol€. FOUCALiLT. M. (2010): O genealogii etik!': Nestio rodiciho se dila. In: H. L. Dre-vfus & P. Rabilow {eds.l: lulichel Foucatit: Za hranicemi snuhuralisnn a hermeneuii&y. Praha: Hermarur & synovi, s.337-371. FOUCAL:LT. M. (?0 I 2): Henn en e utvka p o dm i otu. lV vH ad1' : C o I ld ge de Fratrce l98li]98?. Warszaua: Wyda*'nictrvo Nauliowe PWN. GADAMER. H.-G. (2010): Prarda a netodo I. Nirvs flosoficki hermarcutih:. Praha: Triida. II{DOT, P. {1999): Philosophr as aWoy o!Life. Spiritual Exerckes from Socrates to FoucaultOxford: Blackft'ell. MESZ{,ROS. O. (1984): Filozofia Andreja Vandnika. ln:. Filo:ofia, 39/6, s.741--155. MESZA,ROS. O. (1995): Steiner a Vandr6k dva pokusy o esteticki svetonihl'ad. In: Filo:oJia,50i t?, s. 693-699. NUSSBAUMOVA, M. C. i2003): ,(?e./r/rost dobra. Nihocla aetika r ieck6 tragidii afilosofi. Praha: OIKOYMENH. RORTY, R. 11996): Nahodilost, ironie, solidarita. Praha: Pedagogicki fakulta LII( v Praze. SHUSTERMAN, R. (2003): Estetika pragilnti:n,:a. Krdsa a unenie iiruta. BJatislava: KalligramSISAKOVA. O. (30I;l): ,,lv{usiI meniC svoj Zir,'ot k oovej antropoldgii Peira Sloterdijka.ln: Filo=ofa.69110. s. 859-868. SISAKOVA. O. (2016a): Antropologick6 a axiologick6 rl0chodiskri Sloterdijkovej koncepcie antropoteclmik In: L. Flachbanovi. O. Sisdkovf & \t. Suvdk Starost' o seba: Anticki problemati:dcie lit'ota a ilidasni rwslenie. Pretov: V,vdavatefsfto Prelovskej univerziw. s. 109-170. 6. 1. 2018 zbornik_Gluchman_Grafotlae zbornik.pdl Lukri! st/IEU&4 S$AKOVA, O. (1016b): Estetika exisrencie: umenie, 6i €tos inclividtuilneho Ziv'ota? In: F i I o=of a, 7 | i 6. s. 43 7-.t49. SOSKOVA, J. (1999): Esletika ako filozotia cielbv v cMpanl An&ej. Vandr{ka. In: J. Solkov'i ted.): Stadrd aesthetica III. Kapitolv (rlejinci,m estetib'na Sln'enshr.i'l. Prelov: FF PUr s. 13--10. SOSKOVA, J. (2003): Filozofick6 esietiks na evanjelickom kol6giu v PreSove v 19. storodi. ln: A. M€szriros (ed.J: Iskolaiflo:6Jia I{ag,arors:ighon a.\'|1-.lilX. s:d=adlsan. Skolsla filotofia t l.lhorsku r' .\W. - -\7X. storodi. Bratislara: Kallisram" s. 105-l10. SOSKOVA. J. (2013): M. cregu! versiri A.'vandrd.k. Dve podobych6pania Kantovej esteriky aetiky vPreSove v 19. storoai. In: L. Bel6s, P. Kyslan & S. Z6'liutnA: 10. kantoysl<:t' edecki :bornik. Prelov: FF PU, s. 23-33. \.'ANDRAK. A. (1s79): Az aesrhetikai vil6g l6nyege a cul$ralis fontossega. ln: Eperiesi Etent. Ker. Collegilun Enesiriije a: 18781g-ik Isk. Evr6l. Eperjes: Eperjesi banliegvler kdnytnvomdijdtan. \,'Ai\DRAK. A. (1999): Prvky tilozofickej etikv. Iu: R. Dupkala & P. K6nyn (.eds.1: Antol|gia : diel profesorot' preiovskiho etatr j el i ckdho ko li gia 1.. F i I ozof.a. ? re\ov: Manacon. s. I 7G-?31. 148I4i http://w.pulib.sk deb/pdf/web/viewer.html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenVGluchman3/subor/zbornik.pdf http/ww.pulib.sUweb/pdf/web/viewer,html?file=/web/kniznica/elpub/dokumenvcluchman3/subor/zbornik.pdf